59 



som her beyndte at rydde grunden og spørge efter de dypere 

 liggende aarsaker til vort folks tilbaketrukne stilling i unions- 

 tiden. Hans endelige svar paa spørsmaalet kom først senere i 

 hans berømte „Udsigt over det norske folks historie". Men det 

 var allerede antydet i hans prisavhandling fra 1856 om „Udvik- 

 ling af de forholde og omstændigheder, som fremkaldte Calmar- 

 unionen, og navnligen af Norges stilling før og efter indtrædelsen 

 i samme" og endda tydeligere i hans grundlæggende verk „Norge 

 under foreningen med Danmark 1537 — 1814". Vi vet alle at i 

 Sårs' historiske teori spillet ,,aristokratiet" en stor rolle. Dette 

 spørsmaal om det norske „aristokrati" var derfor i 60-aarene 

 „brændende", og Universitetet opstillet en prisopgave om „Det 

 norske aristokratis historie indtil kong Sverres tid". Den blev 

 i 1868 besvart av studiosus juris Ebbe Hertzberg, og det paa 

 en saadan maate at det blev klart for alle, at i denne unge 

 jurist var der stof til en historiker av rang. 



Allerede i dette debutarbeide utfolder Ebbe Hertzberg de 

 fremragende literære og videnskabelige egenskaper som karak- 

 teriserer hele hans senere produktion: en fornem, elegant, men 

 kanske noget tung stil, en utpræget sans og respekt for facta 

 og realiteter, et aapent blik til alle sider og last but not least 

 en intelligens, som formaar at gjennemlyse det dunkleste raa- 

 materiale med en tænkning som paa en gang udmerker sig ved 

 dyptgaaende intensitet og oversigtlig klarhet. 



Det var selvsagt, at. Universitetet maatte sørge for, at denne 

 unge mand fik anledning til en videregaaende utdannelse, som 

 kunde modne ham for en universitetslærers gjerning. Da han i 

 juni 1870 hadde tat sin juridiske eksamen, drog han samme 

 høst med et kongelig reisestipendium til Upsala for at studere 

 retshistorie under professor Landtmansons ledelse. 



I 1871 — 72 var han ansat i det Statistiske centralbyraa, hvor 

 han fik anledning til at sysle med sit andet hovedfag, social- 

 økonomien. Men i 1872 — 73 fortsatte han med det Mantheyske 

 universitetslegats hjælp sine retshistoriske studier i Miinchen 

 under professor Konrad Maurer, og i juli 1873 blev han uni- 

 versitetsstipendiat i retshistorie, statsret og økonomi, en stilling 



