40 I). THRAP. [No. 1. 



hvor man fik ham til at tåge artium. Ved denne Tid giver han 

 os et Exempel paa Herrnhutternes drastiske Udtryksmaade. 

 „Ich fuhlte kraftig Absolution und komite mich mit all meinem 

 Elend in Jesu Tod versenken, und es war mir oft als vvenn ich 

 ihn in seiner Marter leibhaftig umfassen konnte". 20de Juli 1751 

 kom han til Herrnhut, blev 1753 Lærer ved Waisenhuset i 

 Kjøbenhavn, drog 1756 atter til Herrnhut og blev optagen i 

 Menigheden 12te Juli ved en Tale af Zinzendorf, kom saa til 

 Niesky, 1760 til Gr. Hennersdorff, led af Tungsind, blev Syge- 

 plejer og siden Husbestyrer for de ledige Brødre (Ungkarlene) i 

 Gnadenberg, saa Bestyrer af Børneanstalten i Gnadenfrey, hvor 

 han forblev som Skolelærer, til han 1772 blev kaldt til Bergen, 

 hvor han maatte beklage sig over megen Forfølgelse. 1776 blev 

 han kaldt ned til Herrnhut og tog med sig sin Brodersøn Peder 

 Olivarius Bugge, der var i hans Hus for at faa en yderligere 

 Uddannelse af Lektor F. G. H. Arentz. Paa denne Reise fik 

 han 6te Maj sin Hustru Edle Maria Hamerum. Han blev nu i 

 Bergen til 1784, da han blev kaklet til Kristiania, hvor han 

 virkede, til han 1792 resignerede. Han døde i Christiansfeld 

 19de Oktbr. 1792. 



Ved H. W. Bugges Ankomst synes det, som Brødresam- 

 fundet har tåget et lidet Opsving. Ilte Jan. 1773 skriver han, 

 at de har faaet 6 nye Sødskendpar (Geschwister, Ægtepar). En 

 rig Kjøbmands Hustru, Fru Benedicte Krohn, Agent Wol- 

 lert Krohns Frue, en Kammerraad Ramshart og en Procurator 

 Re uss vilde være med og blev optagne i Samfundet korl efter. 

 Schaffner, der nu var Sogneprest til Nykirken, spurgte Bugge, 

 om han skulde holde Forsamlinger, og han synes saaledes at 

 være kommen langt ind i Brødresamfundets Lydigheds-Aand, 

 naar han kunde gjøre en Societetsforstander et saadant Spørgs- 

 maal. Bugge holdt imidlertid selv Forsamling hos et Par Søstre, 

 der havde Skole. Deres Hus maatte snart forlades, men en 

 Maler, der havde meldt sig til Optagelse, vilde skaffe dem „en 

 Sal" samt Logis til Forstanderen. Det synes, som man har sat 

 Pris paa Bugge, der skriver: „Jeg troede, at jeg skulde komme 

 hertil som en fattig Pilegrim, men ansees for en rig og fornem 



