1908.] BRØDREMEN1GHEDEN I NORGE. 57 



at det var andet, man for Tiden trængte til. Da han 30te Marts 

 1822 begyndte sine Bibellæsninger over Lidelseshistorien, ytrede 

 mange udenfor Samfundet Lyst til være med, og endnu flere 

 kom til ved hans Paaskeprædikener. 3dje Paaskedag kom der 

 flere Folk til ham for at fortælle, hvilken Velsignelse de havde 

 havt af hans Paaske-Forky ndelse. Blandt dem var en ung Løjtnant 1 , 

 der uafbrudt havde besøgt Forsamlingerne, og Klokkeren i Oslo 

 Thomas Amble, der var Haugianer og som saadan maatte 

 iagttage en vis Forsigtighed i sin Omgang med Holm. Han 

 døde 9de Okt. 1822, og Holm giver ham det Vidnesbyrd, at han 

 søgte af al Magt at dæmpe Haugianernes Fordomme mod Herrn- 

 hutterne. Som Gjætergut i Sogndal havde han altid Bibel og 

 Katekismus med sig. Som Underofficier blev han 1808 fangen 

 af Svenskerne og ført til Marstrand, hvor han blev vakt og fik 

 godt af sin Bibelkundskab. Han blev efter Krigen Lærer ved 

 Waisenhuset og vandt i høj Grad Børnenes Kjærlighed, til han 

 1820 blev Klokker i Oslo. Ved Siden af disse maa nævnes 

 Raadmand Erik Nikolaj Saxild 2 , hvis Forhold til Brødre- 

 menigheden var ligesaa hjerteligt som hans Iver for Folkeoplys- 

 riing var ægte. Holm indtog paa det aandelige Gebet en Plads 

 for sig selv og tiltvang sig Agtelse ogsaa der, hvor hans Lære 

 ikke blev anerkjendt. Naar dette gik saa vidt, at endog Regje- 

 ringen henvendte sig til ham om Bistand, faar vi dog huske 

 paa, at Statsraad Treschow var udgaaet fra et herrnhuttisk 

 Hjem og havde en Broder, der var Funktionær i Brødremenig- 

 heden. Hvor dybt han end stak i Rationalismen, kunde dog hans 

 Hjerte ikke løsrive sig fra de gamle Forbindelser. 



I Juni 1822 kom et Par Familier fra Eidsberg til Holm med 

 indtrængende Bøn om, at han vilde besøge dem, da der var 

 stor Vækkelse dernede, fremkaldt ved en meget begavet blind 

 Kvinde 3 , der „ernærede sig ved at prædike". Han havde Be- 



1 Det kan ikke være nogen anden end C. U. Sundt ("f" 1861 som Sogne- 

 prest til Rygge). 



2 Se Biogr. Lexikon. 



3 Muligens den Kari Romskogen, som havde saa stor Betydning for 

 Olaus Nielsen. Se D. Thrap: W. A. Wexels, S. 70. 



