66 D. THRAP. [No. 1. 



det 19de Aarhundredes mærkeligste Prester i denne Kreds, nem- 

 lig Gustav Adolph Lammers, der 1827 var bleven Hospitals- 

 prest i Trondhjem. Han kom til Kristiania 1828 for at holde 

 Bryllup (13de Febr.) og besøgte Holm en Maaneds Tid efter. 

 Om Lammers fortælles nu, at han som Student „opdagede", at 

 kristelig Erkjendelse er noget andet end theologisk Kundskab. 

 Han søgte forgjæves efter et Punkt, hvor han kunde begynde, 

 nden at ane. at Følelsen af Synd netop var Punktet, men da 

 lian kom dertil, fandt han Kristus som sin Frelser. Dette var 

 i Trondhjem. Bispinde Bugge, der gik videre i Herrnhuttismen 

 end sin Mand, „kjendte ham strax paa Sproget og hilsede ham 

 som en Broder i Kristo". Paa Biskopen fik han nu stor Ind- 

 flydelse. 



Her er altsaa 16 — og hvis man vil regne Wexels med — 

 17 af Norges Prester, der har staaet mer eller mindre i Forbin- 

 delse med Holm og hans Forsamlinger. Af disse vides 6 — 

 Brødrene Gabriel og Theodor Kielland, Jacob Lindeman, P. J. 

 Dybdahl, Jacob Wright, N. B. Flood — at have hørt Brødre- 

 menigheden til for Livet. Biskop Grimelund beholdt til det sidste 

 Sympatien for Brødremenigheden, medens Provst S. B. Bugge 

 tabte den paa sine gamle Dage, da han blev stærkt opsat paa 

 alt, hvad der lignede Pietisme. Hvad Standpunkt Brødrene 

 Aschehoug indtog, er ubekjendt; om Stockfleth og Lammers be- 

 høver man ikke at tale. 4 af disse Prester - - Wulff, Delphin, 

 Sundt og Schnitler — blev Grundtviganere. 



Det er først 1825, Holm nævner Grundtvig som den, der 

 har indgivet de unge Theologer Mistro til Brødremenigheden. 

 Det er naturligvis „Kirkens Gjenmæle", og hvad deraf fulgte, der 

 nu viste sin Virkning og vel bragte Grundtvigs staerke Udtalel- 

 ser i Verdenskrøniken 1812 * mod Zinzendorf og hans Gjerning 

 i Erindring. Theologerne sagde ellers, at de først ved Grundt- 

 vigs Skrifter havde faaet Øjnene opladte for den hellige Skrifts 

 guddommelige Autoritet og for Rationalismens Selvmodsigelser. 

 Der var vel i det hele kommet noget Liv i de theologiske Stu- 



1 S. 205-6. 



