1908.] BRØDPEMENIGHEDEN I NORGE. 81 



20 Aar gammel Præliminærexamen og blev exam. jur. 1818. Han 

 blev som Kopist i Kristiania, hvor det siges, at han med Gabriel 

 Kielland blev paavirket af N. J. Holm, der imidlertid aldrig næv- 

 ner ham i sine Indberetninger. Vi ved ikke, naar han kom til 

 Stavanger eller i hvilken Egenskab, men vi finder ham der 1826. 

 I dette Aar fik Stavanger ud paa Høsten Besøg af Carl Gustav 

 v. Bli lo w, der rejste som Kolportør for „The continental society" 

 i London. Han søgte at stifte Underafdelinger af dette Selskab, 

 hvis Formaal var at vække kristeligt Liv rundt om i de euro- 

 pæiske Lande. Det lykkedes ham kun i Stavanger, hvor Hau- 

 gianerne mødte ham med Mistænksomhed, medens de faa Til- 

 hængere af Brødremenigheden var venligere stemte. Han fik da 

 samlet 20 Mænd, der alle var herrnhuttisk sindede, og de be- 

 sluttede at danne et „Selskab til Fremme af Guds Rige". 4 af de 

 mødende blev valgte til Bestyrelse. Det var S. D. Schiødtz, Post- 

 fuldmægtig — siden Postmester — Caspar Kielland, Kjøb- 

 mand Svend Svendsen og Sogneprest Gabriel Kielland 

 paa Finnø. Her var ikke en eneste Haugianer med i dette 

 Møde, og der kan da med Rimelighed sluttes, at samtlige Del- 

 tagere var Herrnhutter. Hvad Bulow har tænkt med det Sel- 

 skab, han nu fik oprettet, kan man vel slutte sig til, naar man 

 ved, at „The continental society", der havde sendt ham, kun 

 havde de europæiske Lande for Øje, — et Slags international 

 Indre-Mission. Bulow forlod Landet i Januar 1827. Aaret efter 

 kom han tilbage, men viste sig da som en vidtgaaende Sekterer, 

 der fornegtede de kristelige Grundsandheder, saa han ingen 

 videre Befatning kunde faa med det Selskab, han havde stiftet 1 , 

 og dettes Medlemmer har handlet ganske i Brødremenighedens 

 Aand ved at gjøre Hedningemissionen til sin Opgave. Vi har 

 her Spiren til det norske Missionsselskab, og vi maa tilføje, at 

 naar Missionsinteressen ved denne Tid blev vakt i Norge, hæn- 

 ger dette vel for en Del sammen med den ny vakte Missions- 

 sands i den protestantiske Kirke i det hele, men det er Brødre- 

 menigheden, der først slog til Lyd i Norge. 



1 Om Btilows Besøg i Norge se „For Kirke og Kultur", lode Aarg., S. 

 545-57. 



Vid.-Selsk. Forh. 1908. No. 1. 6 



