J908J. SOLFLEKKERNES VARIATIONER. 13 



periode; følgelig fores vi herved til en 35-aarig variationsperiode 

 ogsaa for jordens magnetiske tilstand som for solflekkerne og 

 klimatet. Foruten den 11-aarige og den 35-aarige periode 

 har de magnetiske elementer en fremtrædende daglig og en 

 aarlig variation, som likeledes betinges av den periodiske veks- 

 len i solens utstraaling til jorden i løpet av døgnet og aaret. 



Saa har man de pludselige sterke forstyrrelser i jordens 

 magnetiske tilstand, som har faat navnet magnetiske uveir. 

 Samtidig med disse optræder der i regelen paa solen utbrud av 

 glødende gasmasser, hovedsagelig vandstofgas, som med kolossal 

 hastighet slynges op til mange tusen kilometer ut fra solen. 

 Disse gasformige utbrud, som benævnes protuberanser, staar i 

 nøie sammenhæng med solflekker og fakler, og de viser en 

 lignende periodicitet. 



Vi har nu set, hvilken nøie sammenhæng der er meliem 

 solens tilstand og jordmagnetismen. Denne følger i sin vekslen 

 skridt for skridt solens variationer. Det ligger derfor nær at 

 anta, at ogsaa den langvarige forandring i jordens magne- 

 tiske tilstand, som vi kjender under navn av sekulær-varia- 

 tionen, maa staa i sammenhæng med en tilsvarende perio- 

 disk veksel i solens energi-utstraaling. At sekulær-variationen 

 er av periodisk natur, maa man efter alt, som foreligger om 

 den, slutte, og solflekkurvens form peker med bestemthet hen 

 paa, at der paa solen tinder forandringer sted av en meget 

 længere periode end den 11-aarige og 35-aarige. 



Bræernes variationer tyder likeledes paa, at der er en lang- 

 varig klimaperiode av ialfald mere end to hundrede aars varig- 

 het. Bræerne i Norge vokste nemlig fra omkring 1700 til om- 

 kring 1750 saa betydelig, at alle deres senere oscillationer kun 

 har været ringe i sammenligning med denne. Og da de i dette 

 tidsrum under sin fremrykning ødelagde flere gaarde, saa ser vi 

 derav, at saa langt frem, som de da naadde, hadde de ikke 

 været paa meget lang tid. I Jostedalen gaar der sagn om en 

 ældre stor fremrykning av bræerne med ødelæggelse av flere 

 gaarde; men denne fremrykning ligger meget langt tilbake i 

 tiden, da den i midten av det 18de aarhundrede av de to 



