OVE DAHL. [No. 4. 



Skogshorn med omliggende fjeldpartier nær grænsen mod Val- 

 dres, Reineskarvet (amtskartets Reinsfjeld) mellem de store 

 vande Gjøranosvand og Djupvand, Fjel dsen den paa nordsiden 

 af Strandevand og Hallingskarvets mægtige mur mellem Sun- 

 dalen og Ustedalen. Længere syd er der paa begge sider af elven 

 temmelig flade f jeld marker, tildels bevoksede med birke- og vidje- 

 krat, afbrudte af fjelde som Sangerfjeld, Dyna og Nystødl- 

 fjeld, der neppe overstiger 1200— 1300 m. o. h. Syd herfor har 

 man et temmelig kuperet terræn, hvis aaser neppe naar over 

 1000 m. og oftest næsten til toppen er bevoksede med naale- 

 og birkeskog. Aller sydligst har man paa Krøderens vestside 

 Nor ef jeld, over hvis høieste top (1458 m. o. h.) Høgevarde 

 Hallingdals grænse gaar. 



Hallingdal udgjør 5623,27 km 2 , omfatter herrederne Hol, Aal, 

 Gol og Nes og har ca. 13000 indbyggere 1 . 



De geologiske forhold i Hallingdal er særlig studerede af 

 H. Reusch 2 , J. Rekstad 3 og O. Bjørlykke 4 . I den sydlig- 

 ste del af Hallingdal raader der udelukkende grundfjeld. I Aal 

 hviler der paa grundfjeldet en høifjeldsformation, der bestaar af 

 lerglimmerskifer og deri indleirede lag af kvartsit (blaakvarts). 

 Til denne høifjeldsformation hører vistnok ogsaa gneisagtige berg- 

 arter og de vidtstrakte masser af dioritiske bergarter, der op- 

 træder i Hemsedalsfjeldene over skiferpartierne. De høiere dele 

 af fjeldene paa begge sider af Strandevand, Hallingskarvet og 

 Fjeldsendens bergpartier, bestaar af grundfjeldlignende bergarter, 

 medens man under disse har en bredere eller smalere brem af 

 skifere (Reusch 1. c. s. 62 — 63). 



Jordbunden er i det hele frugtbar. I Nes er den dog tem- 

 melig sandet og mager. Den dyrkede mark findes her fornem- 



1 Angaaende det topografiske se Norges Land og Folk. V. Buskeruds 

 Amt af Johan V i be. 



2 Geologiske iagttagelser fra Telemarken, Indre Hardanger, Numedal og 

 Hallingdal af Hans Reusch (Chr.ia. Vid. selsk. forh. 1896 nr. 2), s. 

 61 flg. og kartet, s. 34. 



3 Fra høifjeldsstrøget mellem Haukeli og Hemsedalsfjeldene af J. Rek- 

 stad (Norges geol. undersøgelse 1903, nr. 4). 



4 Det centrale Norges fjeldbygning af K. O. Bjørlykke (Norges geol. 

 undersøgelse 1905, nr. 39), s. 511 flg. 



