1908.] BOTANSIKE UNDERSØGELSER I HALLINGDAL. 31 



cium calliglaucum Omang (forma). I det hele er vor alminde- 

 lige høifjeldsflora her meget rigelig repræsenteret. Ved de store 

 vande Grøndalsvands og Kleivavands bredder findes en flerhed 

 af de planter, der karakteriserer vore bræers omgivelser, saale- 

 des Carex rufina, C. lagopina, Salix herbacea, Cerasliwm 

 trigynum og lignende. Men nu gaar det meget brat nedover 

 mod Myrdalen (867 m.), og birkeliernes vegetation faar mere 

 og mere overtaget. 



Fra Myrdalen station tog jeg direkte nedad Flaamsdalen til 

 Fretheim ved Sognefjorden. De rige skiferfelter her er ind- 

 gaaende studerede af A. Blytt, der regner vegetationen paa 

 Aurlandsfjeldene, særlig paa Ravnanaasi, for den rigeste i hele 

 Sogn 1 . Det laa derfor udenfor min plan at undersøge Sogns 

 flora, og jeg tog med dampskib ind til Lærdal. Herfra kjørte jeg 

 op til B r e i s t ø 1 e n fjeldstue for at fortsætte mine undersøgelser 

 af Hallingdals fjeldflora. 



Allerede før man kommer til Breistølen, sees paa myrene 

 ved veien en af karakterplanterne for Sogne- og Hemsedals- 

 fjeldene Sedum villosum, som jeg ei havde bemerket paa Hal- 

 lingskarvets sydside. 



Under et kortere ophold paa Breistølen foretoges et par 

 ekskursioner til de nærmestliggende fjeldpartier. Paa skiferen 

 ret overfor stationen bemerkedes — ved siden af sedvanlige høi- 

 fjeldsplanter — Poa flexuosa, Juncus castaneus, Salix reticulata 

 S. hastata, S. myrsinites, Thalictrum alpinum, Melandriimi 

 apetalum. Disse planter, som ogsaa A. Blytt (med nndtagelse 

 af Poa flexuosa) anfører for Breistølen i sin Sogneflora, viste 

 sig siden, som nedenfor nærmere skal omtales, som de mest 

 karakteristiske for Hemsedalsfjeldenes skiferflora. Derefter fort- 

 sattes veien forbi stiftsdelet til fjeldstuen Bjøberg, hvor jeg havde 

 kvarter nogle dage. 



Vegetationen paa fjeldene paa begge sider af Morkedalen, 

 Hemsedalens begyndelse, var i det hele temmelig fattig og tri- 

 viel. De herskende bergarter her er gneis, granit og dioritiske 



1 Om Vegetationsforholdene ved Sognefjorden, s. 40—42. Angaaende de 

 geologiske forhold her se særlig Bjørlykke 1. c, s. 511 flg. 



