34 OVE DAHL. [No. 4. 



grostis neglecta og C. purpurea. Urerne var her mindre interes- 

 sante end ved Skaalen. Beltet med løsere skifer 1 var forholds- 

 vis smalt og de for Skaalen anførte arter forekom derfor mere 

 spredt og ei i mængde. Under en fjeldvæg saaes temmelig høie 

 buske af Cotoneaster integerrima, der tilfjelds især optræder 

 paa skifer. Ved Djupstøl saaes Sedum villosum og langs stien 

 forbi Blommestøl, Eitra- og Reinestøl frem til Løvdalen støl 

 findes spredt de for fugtigt skifergrus karakteristiske Thalictrum 

 alpinum og Salix reticulata. Under Eitra- og Reineskarvets 

 skrænter og i urerne optræder spredt almindelige fjeldplanter, 

 hvoriblandt særlig Saxifraga-avievne er talrig repræsenterede. Af 

 større interesse er derimod Løvdalsbræen mellem Løvdalen 

 og Bræstøl. Størstedelen af dette fjeld bestaar nemlig af skifer 2 , 

 og i de bratte skred, paa hylderne og i sprækkerne er der en 

 særdeles rig og afvekslende flora, den artrigeste, jeg iagttog i 

 dette fjeldparti. Af specielle skiferplanter skal her fremhæves: 

 Woodsia alpina, Equisetum variegatum, Juncus castaneus, 

 Gymnadenia albida, Salix hastata, S. reticulata, Veronica 

 saxatilis, Thalictrum alpinum, Arabis petraea, Draba hirta, 

 Melandrium apetalum og Astragalus alpinus. 



Desuden synes samtlige de for Bjøbergfjeldene anførte almin- 

 delige fjeldplanter her at have sat hinanden stevne, og som 

 oftere i fjeldtrakterne optræder endel for lavlandets tørre urer 

 eiendommelige arter blandt de egentlige fjeldplanter, saaledes 

 Arabis hirsuta, Cotoneaster integerrima og Anthyllis Vulne- 

 raria. Denne artrige vegetation optræder ogsaa tildels i fjeld- 

 partiet Blaabjergene, hvorover jeg gik ned til Fagerdalen støl. 

 Derimod syntes fjeldpartierne mellem Versøen og Store Hornets 

 fod kun at frembyde en meget triviel og fattig flora efter det 

 indtryk, jeg fik paa min noget forcerede vandring ned til Thor- 

 sæt, et stykke søndenfor Hemsedals kirke. Her begynder furu- 

 skogen for alvor, medens der ogsaa 5 — 6 kilometer længere nord 



1 Angaaende de geologiske forhold se Reusch, 1. c, s. 67 flg. og Bjør- 

 lykke, 1. c, s. 527. 



2 Se Reusch, 1. c, s. 77, hvor Løvdalsbræen er af bildet under navnet 

 Blaafjeldene. 



