1913] OM VOKALHARMONI, VOKALBALANGSE OG VOKALTILJÆVNING 21 



stavelses diftong er be varet lang, eller om de i middelnorsk 

 overveiende skrivemaater med -ogh heller betegner -b§ end -6\i§. 



B. Undertiden forekommer der forkortelser i 2den stavelse; 

 en tilsynelatende særdeles gammel forkortelse er der i Tinn i 

 ola <:Olåfr; den forekommer rigtignok ogsaa alle andre steds i 

 landet, men den er desto mere paafaldende i dette maal, fordi 

 der til likevægtsaksenten her skulde høre forlængelse av a i 2den 

 stavelse til å (smlgn. s. 15); aarsaken til at den sidstnævnte for- 

 andring er uteblit, ligger vel netop i det at alle andre har a; 

 personnavn er jo noget ømfintlige for naboers kritik. Smlgn. 

 om den sætersdalske form av det samme navn nedenfor. 



C. Langt almindeligere er det at Iste stavelse forkortes, 

 mens 2den bevares lang. Gammel forkortelse av 6 til o fore- 

 ligger der i det sætersdalske kvindenavn todrqi av sammen- 

 sætningen *JDor-fri6r, i oldn. furier eller maaske heller JDuriér, 

 formodentlig ogsaa ved overgang av 6 til u i ubetonet stavelse, 

 likesom i det bekjendte gudåg' <z goé -f- dag. Den sidstnævnte 

 vokalovergang synes at være indtraadt i plantenavnet *|D6rhelmr 

 eller *|x>rhjalmr for stormhat, aconitum septentrionale, i Vinje, 

 Laardal, Mo og Fyresdal i Vesttelemarken, hvor det heter 

 fur^æmd] likevægt synes der ogsaa at være fleresteds hvor dette 

 navn brukes, f. eks. i Silgjord torjåme (I. A.), og fornemmelig i 

 Gudbrandsdalen, hvor det har omsætning av Hårålm til tålårm 

 i Vaage. Fra Tinn hører hit anast'd <Z einaste 1 bare, alene. 

 Fra Vaage er der de klare eksempler sofo^in, soså h kk', hvis 

 første led er snjo-, hvilket dog ogsaa som selvstændig ord er 

 forkortet til sog, og skobygd'e sms. med skog 2 ; desuten tennest 

 tjeneste og minast, præs. minist, refl. former til verbet minnd. 

 Desuten bør her nævnes nogen gaardnavn, hvor vokaltiljævning 

 viser første leds forkortelse, saasom gaids i Vang paa Hede- 



1 Eksemplet skyldes, likesom flere senere ekspl. fra Tinn, meddelelse av 

 univ.-stip. 0. Skulerud. 



2 Andetledsbetoning istedenfor likevægt efter en særegen regel i maalet, 

 hvormed jeg kun er blit bekjendt ved frk. Helga Horne i hendes 

 utrykte arbeide „Aksent og kvantitet i Vaagaamaalet", som jeg idet- 

 hele skylder de aller fleste av de ekspl. fra Vaage som her er nævnt 

 eller ligger bak min fremstilling. 



