Endelig vil under ellers like forhold positivt ladede par- 

 tikler danne planeter med direkte omløp om solen og med min- 

 dre baneradier end negativt ladede partikler, som vil samle 

 sig med retrograd bevægelse om solen i baner med stor radius. 



Alle disse resultater kan finde anvendelse paa vort solsy- 

 stem, som oprindelig maa tænkes at ha bestaat av et større 

 centrallegeme, der i tidens løp har utkastet elektriske partikler 

 i det magnetiske ækvatorplan. 



De over 600 planetoider med baneplaner mellem Mars og 

 Jupiter kan tænkes at være fremkomne av en oprindelig dannet 

 støvring som ikke endnu ialfald har formaadd at balle sig sam- 

 men til en eller flere store planeter. 



Saturns ringer tænkte foredragsholderen sig som delvis støv- 

 ringer paa et endnu litet fremskredet stadium. 10 maaner er 

 allerede dannet, som alle ligger nær ringenes plan, og den 

 ytterste har retrograd bevægelse om Saturn, men det tør tæn- 

 kes, at endnu flere maaner kan dannes av ringen før den for- 

 mentlig efterhaanden forsvinder. 



Forutsætningen for at de ovennævnte hypoteser kan op- 

 retholdes, er at man kan vise ved eksperiment, at de metalpar- 

 tikler som utslynges ved elektrisk forstøvning fra negativ metal- 

 pol, for en meget stor del fører med sig positiv elektrisk ladning. 



Saaledes som solen er magnetisert, vilde nemlig plane- 

 tene efter teorien gaa motsat vei av hvad de virkelig gjør, saa- 

 fremt en negativ pol utsendte bare negative partikler, hvad a 

 priori syntes rimelig nok. 



For at bli klar over dette punkt, hvorpaa hele teorien fra 

 først av syntes at skulle strande, var der utført forsøk hver dag 

 i 6 md. uavbrutt. Resultatene av disse forsøk var over for- 

 ventning opmuntrende. 



Det lykkedes at fremstille lange bundter av stive positive 

 metalstraaler, sikkerlig dannet av atomer med positiv ladning, 

 og straalebundtens længde vokste sterkt med den anvendte 

 elektriske spænding og med temparaturen av katoden. 



