40 



kunde man faa en meget paalidelig oversigt over vandmassernes 

 bevægelsesretning i de forskjellige dybder og kunde paa basis 

 derav tegne karter over våndets bevægelser. 



Foredragsholderen gjennemgik derefter en række snit av 

 havet tvers paa kysten paa forskjellige steder i strøket mellem 

 Irland og de Kanariske øer, som alle tydet paa en nordgaaende 

 bevægelse av vandmasserne mellem en dybde av 100 å 150 

 meter og 1500 eller 1600 meter. 



Tilstedeværelsen av denne bevægelse fandt han endvidere 

 tydelig bekræftet ved fordelingen av saltgehalten i havet dels i 

 dybder paa omkring 1000 meter og dels i overflaten. 



Han paaviste endvidere sandsynligheten av at den almindelig 

 antagne nordøstgaaende driftstrøm i Atlanterhavet delte sig i vand- 

 masser, som strømmet delvis i nordlig og delvis i sydlig retning langs 

 den bundryg som i Atlanterhavet strækker sig fra Azorerne nord- 

 over. En del av det sydgaaende vand forente sig med den 

 nordgaaende strøm ut for Madeira og Vesteuropa, mens det 

 nordgaaende vand for en del fandt vei østover som en overflate- 

 strøm og forente sig med dybdestrømmen som kom nordover 

 langs Europas vestkyst. 



De saaledes forente vandmasser strømmet nodøstover forbi 

 de Britiske øer og gjennem renden mellem Shetland og Fær- 

 øerne for at danne den atlantiske strøm langs Norges kyst — 

 den strøm som almindelig kaldes Golfstrømmen, men som ingen 

 Golf^trøm er. 



Foredragsholderen fremholdt tilsidst at hans skilninger i 

 stor utstrækning hvilte paa teoretiske spekulationer, ogatdet vilde 

 være av stor betydning at faa igang direkte undersøkelser. Den 

 strøm det gjælder og variationerne i den har jo en umaadelig 

 betydning for klimatet, fiskerierne og andre næringsveier i vort 

 land. Det vil derfor ha den største interesse for de nærmere 

 undersøkelser av variationernes indflydelse at faa vite, hvad det 

 er vi opererer med — hvilke faktorer det er som frembringer 

 variationerne. 



Mohn uttalte eiter foredraget, at han med den største in- 

 teresse hadde konstatert de fremskridt i forskningens metoder 



