71 



var foretat av professor Bille-Gram i Kjøbenhavn paa nogen 

 spaaner (ca. V 2 gr.) av vokset, viste at det kun indeholdt faa 

 pollenkorn, ca. 1 / 2 snes stykker ialt. Deriblandt var et av 

 Vaccinium vitis idaea (tyttebær), 3—4 hid rørte fra en kors- 

 blomstret, 1 fra en Caryophyllacee, 1 fra lind, og et par stykker 

 var av en saa almindelig forekommende type at oprindelsen 

 ikke kunde nærmere bestemmes. Desuten viste denne analyse 

 tilstedeværelsen av partikler av trækul, børstehaar av honning- 

 biens krop (eller bakben), avne-epidermis av byg, nogen byg- 

 stivelsekorn, et eneste sammensat stivelsekorn (havre) og litt 

 veddeler av naaletræ. — Til sammenligning omtaltes et litet 

 stykke bivoks, som var fundet i en sølvbrakteat i det i 1911 

 gjorte store sølvfund i Terslev i Danmark, likeledes stammende 

 fra vikingetiden (ca. aar 960). Ogsaa dette voks var mikrosko- 

 pisk undersøkt av prof. Bille-Gram, der deri fandt omtrent 

 samme slags blomsterstøv som i Osebergvokset, om end i større 

 mængde. 



Gustafson uttalte en anerkjendende tak til foredragshol- 

 deren. 



3. Magnus Olsen oplæste et foredrag av A. Bugge: 

 Amor Jarlaskald og det første kvad om Helge Hundingsbane. 



Forskningen er mere og mere naadd til at tid- og stedfæste 

 Eddakvadene. Men der maa ogsaa gjøres førsøk paa at navn- 

 fæste dem. Det første kvad om Helge Hundingsbane (fra Iste 

 halvdel av det Ilte aarhundrede) henter vistnok sit emne fra 

 heltedigtningen, den sagnhistoriske danske konge Helges kamp 

 med Hodbrodd for at hevne sin far og hævde sit rike ^Ring- 

 sted"); men det er ogsaa et symbolsk uttrykt digt, som maa 

 sees paa bakgrund av samtidige begivenheter. Disse begiven- 

 heter synes at være Magnus den Godes kampe i Danmark og 

 Venden, hvorved han tar faderhevn (som samtidige skalder 

 uttrykker sig) og vinder Danmark. Et kvad av kong Magnus's 

 skald Arnor Jarlaskald skildrer Magnus's tog fra Jylland til 

 Venden paa en maate som i meget minder om det første kvad 

 om Helge Hundingsbane. Dertil kommer en række overens- 

 stemmelser av sproglig og stilistisk art mellem det forste Helge- 



