lang, i 2 nv norsk mil (5 kilometer) bféd og 540 meter eller 1721 foil hoi. Lyell har sammenlignet ineh 

 holdel afLakis Lavastarøm med knbikindholdet af Mont Blanc, men 'denne sammenligning er for voldsom, §| * ,u 

 ialfald hvis vi tanker OS Mont Blanc med en rimelig skraaning fortsat ned til havets nivean. Selv om vi 

 forudsadter en saa stor midlere skraaning som 45°, Og vi forestiller os Mont Blåne som en lirsidig 

 5000 meter hoi pyramide, saa vil dennes side ved havet ndgjore 10 kilometer og kubikindholdetÉ 



bliver - \ ■'— ■ - = l* 5 '» knbikkilometer eller 166 milliarder kubikmeter. Lavamasson, paa 27 s i. 



milliarder ni. 3 , vil, som det let sees, ndgjore en terning med 8000 meters side. th 



— Det kan ikke slaa feil, at naar en vulkan ndsender lavamasser, saa maa der under jordens 

 overflade fremkomme tomme rnm, der staar i forhold til de udsendte lavamassers volum. Hvis de frem-I 

 komne tomme ram ikke kan staa nden understøttelse eller ndfyldes ved nve tilstroimnende lavamasser, 

 saa maa de styrte sammen, og der kan vel neppe være tvivl om, at en saninienstyrtning af saadanne 

 imiaadelige hnlerinn vil frembringe jordskjælv, Og hvis hnlernnnnene ligger nær dagen, saa vil disse 

 indstyrtninger give sig tilkjende i dagen som dislokationer og sprækker. Den bevægelse, som der 

 nødvendigvis maa være i lavaen under ndhrndet, idet den trykkes nd imod den aahnede spalte, 

 SVneS ogsaa at maatte give anledning til, at nogle tomme rinn lykles og andre tommes, og indstyrt- 

 ninger synes da ogsaa at maatte linde sted under den tid, da lavaen skifter plads. At dannelsen! 

 af selve den vulkanske spalte, idet jorden brister, maa være ledsaget af voldsomme jordskjælv, er 

 ogsaa forstaaligt. Baade ved begyndelsen af det første udbrud i juni og under ndhrndet, ved,, 

 hvilket I IverlisHjots rende fvldtes, omtales ogsaa jordskjælvene som meget voldsomme, og Stein- 

 grimsson siger, at larm Og dunder var ikke mindre ved i\vt østlige end ved det vestlige ndhrndssted. 



Aaret elter ndhrndet, den 14de — 15de ti! den 1 (ide anglist 1784, indtraf de voldsomste jord-' 

 skjælv, som overhovedet er iagttagne paa Island. Disse jordskjælv var aller stærkesi i Årnessyssel. men 

 var følelig vidt og bredt paa Island. J Rangårvallasyssel blev 28 gaarde raldstændig odelagte, o$» 

 desnden faldt 94 linse paa forskjellige gaarde. 1 Årnessyssel blev 69 gaarde filldstændig odelagte 

 og 872 gaarde og 11 kirker meget beskadigedo. Latinskolen i Skalholt og de fleste vaaningshnse 

 faldt ned, men domkirken stod. Kjeldene bævede og rystede, saa at grjosdækket paa siderne blev 

 revet fra underlaget Og gled ned; paa }'estmannaeyjar blev flere fnglebjerge odelagte, og fra et lidet 



fjeld Vørhufcll paa SkeiSår faldt 36 stenskrcd. Varme kilder forandredes, tørredes nd paa ét sted 

 Og brøde op paa andre steder; nogle nye blev dannede og gamle forsvandt; ved Geysir dannedes 

 85 nye kilder*); Hydende og stillestaaende vande bleve meget oprorte og hvide som melk, og Moderne 

 saa nd som malstronnne. Ved Torfastahir i Biskiipsuingnr blev en sump tørret nd, medens en 

 anden ved Asakol forvandledes til en indsø, og paa mange steder slog jorden dvbe revner. 



Ved stødene blev mennesker og kreaturer kastede omknld, og en mand, som skar græstørvj 

 paa en vaad eng, stod skiftevis i kiueerne i vand eller paa tort land, alt elter jordskjelvets bolge- 

 bevægelse. Mange bleve begravede under linsenes ruiner, men meget faa mistede livet. 



Dette jordskjælv bldtraf, som vi ser, aaret etter det voldsomme iidbrnd fra Lakis 

 kraternekke, og det var voldsomst i Årnessyssel og Kangarvallasyssel. Efter Steingrimsson var 



fr< 



en 



H: 

 at 



at 



og 

 i i 



fen 



pa; 

 ret 

 og 



1)01 



Mi 

 før 



ste 

 mo 



og 



i ag 

 glo 



*) Stephenssen beretter, at Geysir efter jordskjælvet spruttede en usædvanlig mængde vand, hvortil IVdsson I 

 hemærker, at dette rnodstrider den alinindelige beretning i nabolaget, der endog paastaar, at den aldrig har 

 spradet saa hoit som forhen, -men des mærkeligere er den i nærheden opkomne Slrokkur, der blot og 

 alene spnidi-r vind«. Xntildags spruder Stokkar som bekjendt: vand. 



elle 

 talt 

 reg 

 del. 



i I 



ndl; 



/07 



27i 



