HO 



kunde taale at holde haanden deri. Han bemærker, at del var særdeles abehageligt at ride fod lor 



fod OV€I tre stive mile i dette hode vand indhyllet i damp. Den her angivne længde tor denne j/ m 



vandansamling paa den strækning, hvor nn gaardene Slettåbol og Ilrnni staar afsatte paa kartet, som 



Synes vel stor. Allerede i L794 var de her omhandlede opdamnnede vande forsvundne. En tent- _ 



melig stor elv kom 17*11 nd ai' lavaens længste odde mod syd, hvilken kaldtes Eldvatn. Ogsaa fra i,].,., 



Skaptalavaens sydligste ende kom der nd et lildvatn, der i 1784 vel røg, men ikke kunde kaldes ; st 



bedt. Medens dette vand endnu var lunkent, søgte en uahnimlelig mængde ørreter op hid. |j u . ( , 



I del følgende aar var elvene omkring §i$a eiter Steingrimsson mindre md sædvanligt, l m:1 



Ogsaa i de elve. som kommer fra Skaptarjokull. 1 denne jøkel hørtes stærke knald Og larm. 



— De ai Lakis kraterrække udsendté lavaer er samtlige basaltiske lavaer. De er morke at' h>lg 



farve, fulde afblærernm, men hyppig sees i den morke lava et hvidl mineral, dm under mikroskopet <1(,t 



viser sig at være plagioklas. Olivin kan ogsaa nn og da erkjendes. Inder mikroskopet viser ,l ( ' ni 



denne lava overalt samme mineralogiske sammensætning, men der er QOgen forskjel i struktur, eiter- ,1(,t . 



som mineraiierne har kry.-talliseret med omtrent samme dimensjoner, eller med forskjellige dimen- (||S - 



Bjoner, saa strukturen bhVer porfyragtig. PaijknlL der har analyseret lava fra dette udbrud, har ' ,1( 

 rundet røigenae sammensætmng : ' 



Kiselsyre 1 'v^9 



Lerjord 1^04 



Jernoxydul 1 U*9 heh 



Kalk . . . , 10,09 



_ 

 Magnesia «,51 mei 



Kali spor kon 



Natron 2,58 er 



Den mikroskopiske undersøgeke af den basaltiske og anamesitiske lava fra dette udbrud 

 viste følgende: 



Lava ifra Laki, tåget ved et krater no. 30 nordostligt i r;ekken, hestaar af plagioklas, augit 

 oi>- sparsomt olivin, porfvragtig udskilte i større krystaller i en grundmasse, bestaaende af mindre 

 krystaller af de samme mineralier samt magnetit og en mellem krystallerne indeklemt basis. 



Lava fra Lakis vestre strom ved Blågil, 446 m. 0. h., hestaar af plagioklas, augit og olivin 

 i krystaller af forskjellige dimensioner samt ai' en i kanterne med dyb brun Garve gjenneiuskinnelig 

 basis, der imidlertid som oftest er mosten ganske ugjennemsigtig. 



Lava fra Lakis vestre strom ved Skap tar dal r. Større Og mindre krystaller af plagioklas 

 og augit, sjelden olivin, ligger i en med magnetitkrystallei' opfvldt temmelig tilbagetrængt brun 

 glasbasis. 



Lava fra Lakis østre stroms sydligste ende, ikke langt fra Hritni. viser en anamesitisk stn 

 sammensætning, idet krystaller af plagioklas, augit og olivin naar op til dimensioner paa 1 mm. ,:,tt 

 Imellem krystallerne ligger der en ved brune korn atglasset basis, der oftest er ugjennemsigtig. 



Ældre lava fra gammelt krater nær Laki viste en basaltisk sammensætning som lavaen af l ):l:l 

 1788, idet større og mindre krystaller af plagioklas, augit, olivin og magnetit med en kornet, tilbage- 

 trængt basis sanunensætter stenen. 



De slakker, der danner selve kraterne, viste en anden sammensætning i mineralogisk hen- <>u» 

 seende, idet en rod glas er hovedbestand, i hvilken krystaller af plagioklas og augit ligger adskilt, *ig 



Om 



70 

 er 

 hoi' 



;:<) 



OV( 



der 



son 

 ialf 



