24 



det nævnte krater. Her begyndte on meget interessant vandring; fra krater til krater hele dagen | 

 igjennom, indtil vi naaede tjeldet Laki. 



Selve kraterue bestaar ikke at' andet end af lose slakkemasser j tie har meget forskjellig 

 størrelse og gives af alle dimensioner fra kun 4 til 5 meter i diameter ved toppen indtil 150 meter i 

 og maaske lidt større. Ligesaa variabel som bredden er hoiden, thi denne varierer fra et par meter 

 hos de smaa op til henimod 100 meter hos de store. Det enkelte krater har, naar det ligger isoleretl 

 og sees fra siden, formen af en ret afstumpet kegle, men gaar man op paa det overste af denne, 

 saa viser den sig indvendig hul, skaalformet, saa at hele kraterer har formen af en kredsformig 

 opkastet vold. I det indre af denne hoie vold ligger det sted, hvor lavaen er kommet op, og ikke I 

 sjelden sees lava i selve bunden, men ofte er slakkerne*fra kraterets sider faldne ned i krate- 

 rets bnnd, saa at der er slakker ogsaa i bunden. Foråt skaffe lavastrommene ndlob er væggene gjen- 

 ncmbrudte paa l, 2, 3, ja undertiden paa flere steder, men der gives ogsaa kratero, hvor væggene 

 slet ikke er gjennembrudte, og hvor slakkerne altsaa danner en hel eirkelformet vold. 



Gjenncmsnitet af kraterne er oftest ikke fuldkomment cirkulært, men aflangt, elliptisk, efter 

 <lcn vulkanske linies retning, som her er sydvestlig. Undertiden ligger det ene krater saa nær ind 

 paa det andet, at de begge har felles sider, saaledes at det ene svælg kun er adskilt fra det andet 

 ved en smal skrohelig slakkerand, og hvor flere saadanne svælg ligger efter hverendre, der bort- 

 falder delvis den typiske kraterform, saa der opstaar en kraterryg af slakker mod den ene for- 

 dybning efter den anden. 



Paa en 20 kilometer lang linie kan man nu folge slige kratere det ene efter det andet, | 

 sommesteds helt kontinuerligt, Bommesteder afbrudt; men de steder, hvor kraterrækken er afbrudt, 

 er aldrig meget lange. Paa vor vandring fra krater til krater anstillede vi omtrent halvhundrede 

 maalinger af forskjellige punkter med to barometre. 



Tænker man sig nu disse kratere eller, som Islændingerne betegnende kakler dem »borge«, 

 liggende den ene efter den anden paa en lang række, og at hvert af de hundrede kratere udsender 

 en, to eller flere strømme snart til en side, snart til en anden, og at disse strømme gaar i hver- 

 andre, saa at de helt omsvommer kraterne og danner milevide lavamarker, der som mægtig stiv- 

 nede floder Syder ned til bygden, saa er dette et billede af denne mærkelige egn. 



Da Sveinn Palsson var her i 1794, altsaa 11 aar efter udbruddet, var der som før 

 omtalt endnu tydelige spor af den vulkanske virksomhed. Kraterhøicne udsendte endnu røg og i 

 langs foden af kraterne var der afsat svovl. Disse spor af vulkansk virksomhed var nu helt 

 fors vun( Ine. 



Vi gj ennem vandrede rækken af kratere i løbet af 2 dage fra sydvest til nordost, idet vi 

 maalte hoiderne. Barometerstanden var temmelig jevn disse to dage, og barometrene stemte noksaa 

 godt, saa at der er grund til at tro, at høidemaalingerne er taalelig nøiagtige. 



Paa de tre islandske meteorologiske stationer var nemlig barometerstanden den 16de og 

 17 de august 1881: 







16de august 







kl. 8. 



kl. 2. 



kl. 8. 



Berufjørur 



. 750,9 



757,9 



759,1 



Hamarfjøror . 



. 755,4 



755,9 



757,0 



Akureyri • • 



. 756,2 



755,6 



756,9 



kl. 8. 



17de august 

 kl. 2. 



kl. 8. 



759,0 



758,1 



758,8 



758,8 



759,3 



759,3 



759,0 



759,5 



760,8 



bet egl 

 som 1 

 ledes 

 til gjc 

 to ell< 

 den i 

 at der 

 samm< 



og ms 



Det > 

 vand. 



men c 



lednin 

 sig, i< 

 et pa 

 fjeldct 



laa lig 



hvor : 



have 



lavasti 



at for 

 vei bo 



til tell 



de noi 

 076 n 

 bestaaJ 



drevne 

 den pi 



tioner 



men s 

 omkrin 

 sydost 

 over I 

 kratere 



Rækken bcgyndor sydvestligst med et par smaa kratere, indtil der fra det krater, der er 



