veil- | 



Cl] 



veed, at den størknede Skorpe, der forst ansættér sig Længsi fra Volkanen, brækker idelig op igien, 

 inden hele Massen har uaaet den fornødne Faéthied; men øversi oppe ved Kilden er Lava Materien 

 stedse i Blod, saalænge Eruptionen varer, men størkner siden med'et,ikke at tale om, at den største 

 Deel åf Lava Massen maa være nedgloden til de laveste Stæder eller Bøigder og følgelig her være 

 af nlige større Dybde dier Tykkelse end oppe ved Sprudnings Stædet, hvoraf indsees, at Levnin- 

 gerne af den Volcan, man ved at have raset etstæds i Nærheden af denne sidste, først i det 12te, | 

 Aarhundrede. kan gierne i saa lang Tid til L7S3 være forsvundne eller bleyne lidd mærkelige for 

 Mængden oppe ved Kjlderne selv, skiondt de længe vil kunde betragtes nede i Bøigden. Vi kom 

 til vort Tæl1 om Natten Kl. 11 med ganske sonderslidte Vanter og Skoe, hvor af enhver af os dog 



var forsynet med tvende paa Landets Maneer forfærdigede al' raat ( )\e Læder. For at hæve de i 



slige Tilfælde i Fødderne opkommende Smerter, overstrøg vi samme med røget Lammefit, ikke uden 

 mærkelig FordeaU 



Den Iste august drog Palsson mod nordost østenfor Galti benimbd Blængur og foretog 

 sine peilinger fra en top strås sydvest for Blængur og kuri lidel lavere end dette fjeld. lian havde 



da de hoie eller kratere, som han den foregaænde dau' havde undersøgt, i vest til nord, liggende 

 række paa den anden side ai' lavastrommen. Øst for Laki og nord for Blængur Biges egnen for 

 1783 at have været Had, skjønt uden græs lige til det sted, hvor Skapte har sil udspring af Skap- 

 tarjoknll, hvis rand loher her ganske Had Og grusbedækket fra nordnordvest mod svdsvdost. Han 



omtaler, at der strax østenfor Laki begynder en rad sammeslags rødagtige hoie som vestenfor, 'fal- 

 let paa disse hoie kan han ikke noie bestemme, da mangfoldige af dem er ganske ubetydelige, v 

 telig næsten begravne i den opvældende lava, der saa at sige ikke har vidst, hvor den skulde he 

 paa denne slette, til den endelig ei- opdynget til en fornøden hoide for at naa lldløb til Uverfisnjot 

 mod sydost. Sveinn Palssen reiste samme dau-, Iste august, tilbage til Jmigil og derfra kl. 2 1 .., 

 samme ettermiddag Og kom tilbage til (ieirland kl. 1 1 1/ 4 om natten og brngte altsaa 3 dage till 

 exeursionen. 



Vor Islandsreise begyndte i SeySisfjør&r paa østkysten, hvorfra vi red til vnlkanerne om- 

 kring My vatn. Herfra var det hensigten at reise tvert igjennem Island sydover Sprcngisandr og 

 derfra videre sydover mellem Fiskevotn til vulkanen af 1783. Det er mig ikke bekjendt, at nogen 

 har forsogt at reise denne vei, men da streger paa Gnnnlangssons kart antydede, at der var frem- 

 kmnmeligt, besluttede vi at forSØge denne vei gjennem odemarkerne. Vi reiste fra gaardcn Mvri i 



Bardardalr den 21de juli, og kom om aftenen til Kioagil, teltplads paa det sidste sted, hvor der 

 tindes græS før farten over den orkenagtige Sprengisandr. Den følgende dag, den 22de juli, kom 

 vi efter 15 timers ridt over Sprengisandr, men fandt ikke det sted, hvor hestene kan beite, og som 

 kaldes Eivindarkofaver, hvorfor vi maatte overnatte paa et myrlændt sted, hvor det kun fandtes lidet 

 græs. Den følgende dag drog vi sydover mod Fiskivotn. Her fcraf vi istedetfor den indso, der paa Gnnn- 

 langssons kart kaldes ])6risvatn, og som ber er atsat med en længde paa 3 / 8 geografisk mil, en meget 

 betydelig indso, sikkert tiere mile lang, og visseligen en af Islands største vandausamlinger. Vi 

 var den dag, den 23de jnli, nodt til at ride fra kl. 9 om morgenen, hele dagen og natten til den 

 følgende dags morgen kl. f), da vi kom til en dal, sandsynligvis ved jmristnngnr, hvor vi fandt græs 

 og blev til den følgende dag, uden at vide, hvor vi befandt OS. Den 24de jnli slåp vi med nod 

 og neppe over Tnngnaa, drog op mod et tjeld, der siden viste sig at være Hekla, red ligeforbi 

 Heklas lavastrom af 1878, og kom omsider ned til en gaard, som heder Galtalækr, ikke Ianat fra 

 Hekla. Yi tilbagelagde saaledes, nkjendte som vi var, heldigen hine 25 til 2,0 geografiske mile 



