10 



Ved den følgende beskrivelse tnaa vi «Tindre, at den beboede del af denne egn ligger 20 

 til .'50 kilometer ifra selve kraterne, hvis beliggenhed ikke engang var oøiagtig kjendt. Lavaens 

 gang «><r adbredelse oppe i egnen omkring Laki er ikke bekjendt elter øierividners beretning, ja 

 lavaens adstrækning oppe i tjeldet er endnu den dag idag ikke nøiagtig unclersøgt, 



1 mai 1783 var der adbrud i bavet adenfor Reykjanes, idet man fra skibe iagttogrøgog 

 fandt havet dækket af pimpsten i 2<> til .'!() miles a&tand fra adbrudsstedet, saa at skibene havde 

 vanskeligt for at komme (rem. Kn ny ø bestaaende al' temmelig hoie klipper og af en adstrækning, 

 der angives forskjellig! fra 1 til 'A. mils i omkreds, bavde dannet sig ode i havet. Øen, der kaldtes 

 Nye. forsvandt snart. 



- Som varsler for udbrudet fira Lakis kraterne angiver .Jon Steingrimsson forskjellige fæno- 

 mener, som dog sikkerligen intet har med det kommende adbrud at gjøre, som at lam fødtes med 

 roviugleklør, at vanskabte kalve kom til verden osv. Videre fortæller han, at lydhørtes i jorden og lig 



klokkelvd kortes i luften, at iolk levede i stor overdaadighed, at drnkkenskab Og tobaksforbrug var 

 saa stor, at der paa et aar brugtes paa Si6a 1000 fisk (93 riksdaler 73 skilling) til gjæstebud Og 



drik, at præster Deppe kunde forrette gudstjenesten aden brændevin o. s. v. 



- »Et yndagtforaarl783 afløsteen i Csland usædvanlig mild vinter*, siger Magnus Stephensen, 



> Klart, stille og varmt veir med solskin afvexlede bestandig med sagte bhesende sydlige vinde og 

 imellem frugtbargjørende regn; tidlig saa man markerne iførte den grønne og vellugtende foraars- 

 dragl Og i mai maaned smykkede med mange slags blomster i den frodigste væxtj man spaaede sig 

 al kreatnrerne, som elter en saa mild vinter og 1'oraar, var lede og i den bedste stand, den aller- 

 storste nytte, Og man glædede sio- i haah om en forventende frugtbar sommer Og rigelig host. Men 

 denne glæde endtes med mai maaned«. 



I slutningen al' mai maaned L783 havde man iagttaget en tynd blaaagtig røg eller taage, som 



man nndertiden saa svæve over jorden ; saadan taage kalder [slændingerne mistur,* Og den antages 

 at viere forhud paa vulkanske adbrud. 



Den følgende beskrivelse hor følges paa kartet, hvor man vil linde de fleste, men ikke alle 

 de dævnte steder alsatte. 



Den Iste juni bemærkedes stærke jordskjælv over hele SkaptafeUs syssel, og de blev stær- 

 kere og stærkere dau- for dag især om morgenen og om aftenen indtil den *<\r juni, som var første 



pintsedag. Da tråk i\vv kl. om formiddagen op fra nord og tilsidst over hele Sioa en mørk 

 Og sort hanke; sydligst fra Landbrot saa man mangfoldige tøgstøtter stige Op af de vikle fjeldstnek- 

 Dinger nordenfor, hvilke samlede sig til denne sorte hanke. Det blev mørkere Og mørkere paa 

 8i6a, Og da banken stod ret over, begyndte der at falde aske og sand til en tommes hoide; asken 



bavde et adseende som aske efter adbrændte stenkul og ledsagedes af en graa, glindsende, haaragtig 



materie, siges der. Sydlig vind holdt asken tilbage denne Og den følgende da-; menjordskja-lvmed 



tordenslag, underjordisk knald og raska, forøgédes stadig- denne dag og længe senere horte man 



langt inde i tjeldene mod nord en st;erk bulder, ligesom af mange i ét samlede vandfald eller i det 

 store det samme som lyden af en stor kjede], dvy koger over. 



Jon Steingrimsson beretter saaledes om adbrudets begyndelse: Dett <sde juni, som var 

 pintsedag, med det vakreste, klareste veir kom der op nordenfor bygdefjeldene en sort skybanke, 



som i kort tid ndbredte sio- over Sioa Og Kljotshverfi eller over en del af samme, og det saa ta>t, 

 at der blev mørkt i husene, og spor saaes paa jorden af et støy lig stenknlsaske, men i Skaptartm.ua 

 blev det strax en sort blod masse som blæk. Det var kl. S om morgenen, åt ilden kom op. Svd- 





