derne 

 >r det 



lava. 

 lagtig, 

 sr det 



und- 

 n paa 

 r vul- 



inen 



mdset 



cf don 



lonfor 

 oi', at 



>erørt 



Ivr. 

 denne 



ard at 

 sland, 



nittuf 

 g alle 



(1 ha- 

 i som 

 ldom- 

 t tuf- 



ge er 



. De 

 De 

 xlstaa 

 tue i 

 •Id til 

 r paa 

 i nær 

 loden, 

 'tjorn, 

 Imæs- 

 ligger 

 ikke 



ilder- 



tiden naar et betydeligt dyb, Og som udnuerker sig ved sin steilhed og vildhed ; de&llge gjel eller 

 dvl.e render udgravede at' elvene kaldor Ishendinoerne »gljufr . Nær Skaptardalr ligger saaledes 

 Dalsågljfifr, hvor en forholdsvis liden elv har skaavet sig en dyb rondo paa el par hundrede fods 



dybde. Kn storartet gljfcfr er Hergsågljufr, ost tur Kaldbakr langs ffiørgsd. Der har etter de 

 ældre beskrivelser øiensynligt været lignende dybe render langs Skapte, og maaske større og dybere, 

 da elven Skapta er saameget Større end disse andre smaaelve. 



Efter Istiden har denne del at' [glands kyst ligesom vistnok don største del at' landet- syd- 

 kvst Ugget lavere, saa at havet er gaæt op til loden afSioa. der hvor landet mi begynder at home 



sig over det foranliggende lave MeSalland og Landbrot. Rider man saaledes (ra Høgrsdalr mod 



ost til uaarden Foss, saa har man tilvenstre palaironitklipper, der styrter hrat ned mod det flade 

 land, pg disse klipper or i hoi grad forrevne Og viser i det hele alle de spor al' havets arbeide, 



som man iagttager paa steder, hvor den bløde tuf gaar \u\ imod det aabne hav. Beviserne for at 



Tslands svdkvst har staaet lavere er imidlertid af forskjellig art. Og vi vil ikke her opholde os 



nærmere ved dem. 



Tuffen med basaltgangene er, saavidt iagttaget, de eneste bergarter, ældre end istiden, i 



denne egn. Mon formlen de yngre kratere Og lavastromme er der talrige ældre, saaledes som alle- 

 rede af MagnU8 Stephensen omtalt. Paa mange steder er der et utrolig anta! smaa hitte kratere. 



Paa det flade land i Landbrot omkring Arnardrångr optræder disse gamle kratere i saa stort antal, 



at Robert") anslaar Avw< antal til mindst 2000. > Over et amaadeligt nnu, der taber sig for oiet, 

 Siger han, iagttager man smaa kratere, der har tyve til tredive fods hoide. Naar jeg anslaar an- 

 tallet til mindst 2000. frygter jeg ikke for at gjøre mig skyldig i overdrivelse. Intet kan give en 

 mere storartet forestilling om de vulkanske knotter end denne egn, holt hesaaet med kegler, naar 

 den sees i nogon afstand. Imollom Holt Og KirkjuhuT langs nordsiden af Skapta's lavastroms øst- 

 lige gren har jeg iagttaget talrige gamle kratere af lignende form, indtil 20 fod hoie; enkelte har 



mistet kraterlormen, er grfiesklædte, sanuiiensnnkne, men mange har eiidnu bevaret sin eiendommelige 

 form. Det slaar ikke feil, at den vestlige arm af Lakis lavastrom har llydt over talrige saadanne 

 ældgamle kratere. Præsten 'hin SteingrimSSOn beskriver saaledes. hvorledes den nye lavastrom i 

 L783 oversvommede tallige smaa kratere østenfor Og sondenfor Skal. 1 egnen oppe ved kraterno 



omkring Laki tindes der paa opdukkende øer i lavastrømmeD ogsaa talrige kratere, ja selve krater- 

 rækkep eller Ildlinien af L783 gaar igjennem aogle gamle kratere. Ogsaa aogle andre steder midt 

 oppe i patagomttuffen har jeg iagttaget kratere, saaledes paa østsiden afMiklafellj ved foden af 



r.\atindr svnes dvv ogsaa at ligge DOgle kratere, hvilke jeg imidlertid kun har soot i aistand. Be- 

 viserne for on gammel vulkansk virksomhed i disse eigne ore tydelige nok. 



Ogsaa af gamle lavastrømme lindes der levninger, og disse lavastrækninger or paa kartet 

 angivne med en særskilt farve. Selve lavastrømmen af L783 har ialfald i den nederste del llydt 



over gammelt hraun eller gammel lava. hvilket Magnus Stephensen og Sveinn Pålsson udtrykkeligen 

 angiver. Ogsaa langs Skaptas rende har der ligget en ældgammel lavastrøm; thi Stephensen siger 



om lavastrømmen af 1783, at den den 12te juni loh med stærk fart for det meste samlet ned ad 

 Skaptaons rende og udbredede den sig hist 6g her over de gamle, ved siderne forekommende lava- 



strækninger. don Steingrimsson siger i sit skrift ►Um Skaptareldinn , at dor var lava (brunahrann) 

 paa begge sider al' Skapta. Endelig forteller Sveinn Palsson, at ifølge kyndige folks beretning be- 



*) Voyago en Island et en Grornlaiul par Gahnanl. Mineralogie et géologie par E. Robert pag. 226. 



