rgen i tre elve, men et sua mærkværdigt forhold fcrængeT nok feil yderligere bekræ&else, Skapt;) synes at 



11 a * gjennemstromme én indso, som ikke or afsat paa ældre karter, Og som ikke er noiere kjendt. Denne so 



c ' ligger, som man ser, aordligt for de nordostHgste kratere i Lukts rakke og kan øinea fra aogle af 



1110(1 disse. At Skapta kommer ad fra den. har jeg Ikke seet, men da soen vel etsteds maa have atloh. 



1(n ' (1 saa er det yderst sandsynligt, at afløbet sker gjennem Skapte Den omstændighed, at Skapte fører 



t(>(1(! grumset jokelvand, behover ikke at bevise, at den ikke ojennemstronnner QO^en indso; thi de andre 



d° n > jokelelve paa Island, der gjennemstrømmer indsøer, bliver ingenlunde klare som elve, der kim 



forer bergvand og bygdevand. Saaledes har Hvitå i Biskupstongur tarvet jokelvand, aagtel den 



011 strømmer gjennem HvUarvatii, ja selv den lange og dybe indso Lagarfijot er ikke lan*;- og dyb nok 



1,( ''- til helt at klarne Jøkulså i F/jotsda/, saaledes som man kan se, at Genfersøen klarner LMionen. 



'"in J) e to elve IIverfisHjot Og Skapta har forskjellig retning; den første løber mod sydsydost. 



'dd~ Skapta derimod strømmer først mod sydvest, derpaa mod sydsydost og endelig søger den gjennem 



«kal forskjellig' arme ad i havet, dels ad i Kuhafijot, dels tager den en østlig retning ad i Skaptdrås. 



som Ved IIverfisHjot og Skapta' med dens tre retninger indeshittes et stykke land SilSa, der har fonnen 



iger a f e t trapez, som bedst kan sees af kartet ; Og dette land var det, som ddsattes mest ved adb nidet 



IU '<1 af Laki; thi ligesom elvene omslutter hin landstrækning, saaledes omslutter de ved adbrudel dan- 

 nede Lavastrømme det samme land; den Hydende lava følgte de samme veie som det Hildende vand, 



len, J e t v il sige de Iøb fornemmelig citer elvenes render, Og ligesom hine to elve Skapta Og Hverfisfljdt 



uge har sine kilder Og sine ndlob oser hverandre, medens de er vidt adskilte i de midtre dele, saaledes 



>ei- ligger hine gigantiske Lavastrømme i sine midtre partier 30 kilometer og mere fra hverandre, medens 



led de har havt sin kilde i den samme store spalte, og medens deres nederste rand ikke ligger folde 



Ivc 10 kilometer fra hverandre. 



og Hin landstrækning, Sioa, der aæsten omkrandses aflavastronnnene, hoiner sig mod nord, saa at 



■Xer gaardene sydligst kun ligger ea. 80 meter over havet (saaledes Hørgsdalr 69 meter, indsoen HoltslålS 



let meter); mod nord hæver landet sig temmelig hurtigt, saa at gaarden EintUnahåls ligger 221 meter o. h. 



af Iloieste punkt paa overgangen mellem Skaptaroalr Og Boltsld er 307 meter, Og tjeldet Kaldlmhr er 



715 meter (2279 fod hoit). Længst mod nord naar tjeldet BlængUT en hoide, som vistnok ikke er 



len maalt, men som kan ..nslaaes til omkring 900 meter. Nord for Blængur sænker landet sig igjen, Og 



en krateme ligger i denne lavere egn, saa at man fra BlængUT Og omliggende tjelde. Aw naar holder 



ler paa S00 til 900 meter, kan se ned paa kraterne, der ligger nogle hundrede meter lavere, som 



ni- senere omtalt. Disse høidefbrhold har været afgjørende for den vei, lavamasserne har tåget onder 



af det udhrud, som vi her kommer til at heskjæftige OS med. Da der i syd for kraterne Ina et hoit 



id land, saa kunde lavamasserne ikke tåge veien direkte mod syd i retning af havet, men de over- 



i svommede forsænkninger og dale i strekningen nord for Blængur og sogte ned igjennem dalførerne 



t- paa vestsiden Og paa østsiden al' det hoie land, forst langs Skapta, og senere langs IIverfisHjot, Og 



b ankomne paa det tlade land foran dalførerne Hod de udover, i betydelig afstand fra kilden. 



8- . Vest for Sioa og Skapta" ligger en hygd, som heder Skaptårtunga, dor mod vest stoder 

 op till Myrdalsjokull, hvor en anden frygtelig vulkan, Kaila, holder til. Ost for Skapta ligger FljåtS- 



ut hraji, der mod nord stoder op til Skaptarjoknll eller Sioujoknll ; i denne egn har der ogsaa været 



')t. eruptioner, dels i SiSttjøkull fra en vulkan, som ikke er nærmere kjendt, dels har der været erup- 



rfe tioner i isen nordost for Fljdtshverti paa et sted, der henævnes ( irimsvotn : men laller ikke denne 



le vulkans beliggenhed er kjendt, Og den hele egn er overhovedet lidet undersogt. Langs kysten paa 



)0 den her omhandlede del af Island ligger der, som før berørt, fladt land, hvis heskatfenhed forandrer 



