54 LOVASSY SANDOR 



biolögiai es feszkelesi viszonyainak megfigyeleset tartottam szemeim 

 elött.* 



Ragadozö madaraink között a Milvus regalis az, melynek feszke- 

 lesi mödjät s tojäsait a legbehatöbban volt alkalmam megfigyelhetni s 

 tanulmänyozni.** 



Specialis tanulmänyom egyik czeljät kepezte annak a kimutatäsa, 

 bogy leteznek-e a Milvus regalis, Milvus ater es Buteo vulgaris fajok 

 tojäsai között legaläbb csak nemileg is biztos megkülönböztetö karak- 

 terek. Ez iränyü tanulmänyok tevesere egyfelöl a rendelkezesemre ällö 

 bö anyag, mäsfelöl s különösen az ide vouatkozö es ältalam többszörösen 

 ättanulmänyozott irodalmi adatok ösztönöztek, mint a melyekben felho- 

 zott s a nevezett härom faj tojäsaira vonatkozö különbsegek s azok jegyei 

 sehogy sein kielegitök. Valahänyszor ujabb adatröl olvastam, nyomban 

 neki ültem, összehasonlitottam gyi'ijtemenyem sajät szedesü — tehät 

 biztos — peldänyaival; az eredmeny mindenkor ugyanaz volt, t. i. hogy 

 az adott ismertetö jegy minel kevesebb peldänyra illett. Az emlitett 

 härom faj tojäsai között biztos megkülönböztetö jegyek tehät eddig se- 

 hol sem lettek kimutatva, sajnos, hogy tanulmänyom sein vezetett jobb 

 eredmenyre, söt ennek alapjän kinyilvänitom, hogy meg az eddig felho- 

 zott különbsegeknek is alig van nemi erteke; bärmelyik adott ismertetö 

 jegy alä csak nagy nehezen lehet ugyanazon faj tojäsaibol több peldänyt 

 beszoritani. 



Tulajdonkepen nein az a tärgyani, hogy a nevezett härom faj tojä- 

 sai közötti különbsegekröl beszeljek, hanem hogy a Milvus regalis tojä- 

 sainak — kutatäsaim alapjän — leiräsät adjam, de epen ezen leiräs 

 következmenye leend fenti ällitäsoinnak, t. i. annak a kimutatäsa is, 

 hogy e härom faj tojäsai között semini biztos megkülönböztetö karakter 

 sein letezik, vagy legaläbb eddig ilyeneket nem ismerünk. 



Ertekezesem bövebb erzekitese tekinteteböl az ältalam sajätkezüleg 

 gyüjtött Milvus regalis-.tojäsokböl a legkülönbözöbbeket s közöttük oly 



* Ragadozö madaraink nagyobb reszenek- feszkelesi mödjäröl pär ev elött 

 atnezetes ismei-tetest nyujtottam a Termeszettudomänyi Közlönyben, es pedig- 

 «A magyarorszägi sölyomfeleh feszkelesi mödji'irvl» VIII. kötet, 1876. p. 103 — ll(i. — 

 «J. mayyarorszägi JceselyüJi feszkele'seröl» u. oft, pag. 437 — 439. 



-."-;: Vizsgiilataim elsö eredmenyeit a következö czikkekben tettem közze : 

 «A liänya es ölyv holtest viszonyai» ( «Tei'meszettudomanyi Közlöny» VII. k. 

 1875. pag. 111 — 114); *A Tcänya es ölyv tojäsairöl» («Termeszet» VII. evf. 187Ö. 

 p. 29—34). 



