A MILVUS KEGALIS TO.IASAIROI, 55 



tulajdonsägokkal feiruh äzottakat, melyek az eddigi irodaloiuban epen 

 a Milvus ater s Buteo vulgaris tojäsainak tulajdonai gyanänt lettek be- 

 mutatva, lefestve es adom (IL täbla). 



A Magyarorszägban feszkelo ragaclozö madarak között a MiJvus 

 regalis tojäsaival — a determinäläst meghiüsitö — hasonlatossägot csak 

 a fent nevezett Milvus aternel es Buteo vulgarisnäl talälunk. Rendes 

 teli madarunk, az Archibuteo lagopus, epen ily tojäsokkal bir, de ez ha- 

 zänkban nein feszkel. Ritka yendegünk, a Buteo ferox (Gm.), szinten 

 hasonlö tojäsokat rak, de ez delkeleti alak leven, magyarorszägi tojä- 

 saival alig talälkozhatmik. A Buteo desertorum (Daud.) csak klimatikns 

 välfaja a Buteo vulgarisnak, mert a kettö között biztos faji megkülön- 

 böztetö jegy nem letezik. A Milvus aegyptius (Gm.), hasonlö okböl, csak 

 deli alak ja, legfölebb klimatikus välfaja a Milvus aternek. 



A Milvus r<'<j<<lis hazänkban rendszerint csak a siksägokon feszkel, 

 hol helyenkent igen közönseges. Alföldünk azon kisebb «kerekerdeiben», 

 melyek 80 — 100 — 120 eves tölgyiäk ältal alkottatnak s nagy kiterjedesü 

 legelök es szabad tersegek között oäzis-mödra terülnek el, csapatosan 

 feszkel: azaz ily kisebb erdökben, ugyanazon idöben, 20- — 30 pär is költ. 

 Igy peldäul a Debreczentöl delfele mintegy 5 A öränyira fekvö s 1873-ban 

 alig X U DmertfÖldnyi kiterjedesü «Pacz»-erdöben a jelzett ev tavaszän 

 negy-ötszöri kiränduläs alatt, csak a könnyen hozzäferhetö feszkekböl, 

 39 darab tojäsät gvüjtötteni. Az ily együtt feszkeles azonban sehogy sein 

 viseli magän a feszektelepek belyeget, mert a teszkek az ily erdöcskekben 

 meglehetösen egyenletesen vannak szetoszolva; az egyes teszkek között 

 legaläbb 150 — ^00 lepes tävolsägot mertem. 



Leggyakoribbnak talältam Hajdü- es Szabolcs megyekben : Bäcs- 

 Bodrog ejszaknyugati videkein is eleg közönseges, hol a dunaparti erdö- 

 segekberi talältam feszkelve, e megye delkeleti videkein, Tittelnel, Pel- 

 zeln figyelte meg; Pest megye delnyugati szögleteben epen olyan elö- 

 forduläsa van, mint Bäcs-Bodrog ejszaknyugati reszein, Halas videkeröl 

 Lakatös K. gyakorinak emliti, Budapest környekeröl pedig Frivaldszky 

 Jänos sorolja fei: Torontäl- es Temes megyekben szinten közönseges, 

 különösen az alibunäri homokterületen (Kuhn): Jäsz-Nagy-Kün-Szolnok 

 megyeben sem ritka, ellenben Bekesben mär jöval gyerebb, Gsongräd 

 megyeben pedig epen ritka (Lakatos). Az egesz Közep-Duna menteröl 

 Rudolf koronaherczeg, Homeyer es Bbeehm emlitik, azon megjegyzessel, 

 hogy itt e faj sokkal ritkäbb a Milvus aternel. Adunantüli dombvidöken 



