56 LOVASSY SANDOE 



valö elterjecleseröl kevesebb adat van feljegyezve, nekem ügy lätszik, 

 hogy itt e faj mar ritkäbb ; Lakatos K. Zala, Somogy es Vas me- 

 gyekben igen ritkänak mondja. Az erdely reszeken, a hol feszkel is 

 (gr. Läz lR), többen figyeltek meg ; igy a Mezösegen s a Biharhegysegben 

 Herman 0., a Szekäsvölgyön s a Sztrigy Vize mellett Gsatö J. ; Stet ter 

 ügy tünteti fei, mint a hegyvidekek laköjät. A Felvideken a legkevesbe 

 gyakori; Gömör megyeben, a Felvidek közepen, en het ev alatt egyetlen 

 peldänyt sein lättam ; mär a szomszed Zölyomban eszleltetett (Grineus 

 es Rokosz); Nyitra megye deli videkeiröl Nagy Jözsef emliti; Abauj- 

 Torna megyeben (Kassa körül) Jeitteles szerint nem ritka; Kogyan sze- 

 rint Arva megyeben a folyö menten elöfordul, söt itt feszkelt is. — Älta- 

 läban hazänk hegyvidekeit leginkäbb csak a vonuläs ideje alatt keresi fei. 



A Milvus regalis hazänkban april közepetöl mäjus közepeig terjedö 

 idöközben rakja le tojäsait, melyeken a nösteny 20 — 22 napig ül. Himet 

 en nem talältam a tojasokon ülve, de nem lehetetlen, hogy felvältja a 

 nöstenyt.* 



Tojäsainak szäma evenkent. kettö es negy között valtozik s tapasz- 

 taläsom szerint leggyakrabban — tiz eset közül kilenczszer — härom 

 talälhatö ; negy igen ritka, ennyit en csak egyszer talältam. 



A mi a tojäsok alakjät illeti, ez rendes ovalis ; a gömbded idom 

 (6. äbra) e fajnäl ritkäbb. A 8. äbra egy igen megnyült abnormis idomü 

 peldänyt tüntet elö, a mi valöban unicumszera ; ezt en a debreczeni 

 Pacz-erdöben, mint a feszekalj elsö tojäsät talältam s jelenleg a Magyar 

 Nemzeti Muzeum birtokäban van. 



A tojäshej felületearokon fajokehoz kepest aränylag erdes, a rajta 

 levö porusok szabälyszerint kerekdedek, de gyakran szabälytalan ido- 

 niüak, szögletesek, mi a hej erdessegenek, mintegy darabossägänak ki- 

 folyäsa. A hej felülete fenytelen. 



A tojäsok nagysäga, normalis peldänyoknäl, a hossztengely iränyä- 

 ban 5*4 es 6 ^ között valtozik, mig a haränttengely menteben, vagyis 

 a tojäs közepreszen merve, 4*4 — 4'6 %. 



A hej szinezeteben megkülönböztetjük az alapszint s a rajta levö 

 raj zolatot. 



Az alapszin häromfele lehet, t. i. meszfeher s vegül zöldes-feher. 

 Leggyakrabban meszfeheret talälunk; a szennyes särgäsfeher, mely a 



* A Buteo. vulgarisnäl mär himet is lüttem le a tojasokrol. 



