A MTLVUS REGALIS TOJASAIROL •)/ 



hej-felületet egyenletesen boritö halväny särgäs felhözet-rajzok kifolyäs 

 szinten eleg gyakori. A ket alapszin között mindenfeie ätnienetek is 

 vannak s szinten gyakoriak. A zöldes-feher alapszin, vagy helyesebben, 

 feher alapszin zöldes tünettel, ritkäbban eszlelhetö s leginkäbb friss, azaz 

 meg költetlen peldänyoknäl talälhatjuk. E zöldes ärnyalat a mär költött 

 tojäsokröl a költes tartama alatt mindinkäbb eltünik s särgäsba megy 

 ät ; hasonlöan a gyüjtemenyek peldänyairöl es e zöldesseg pär ev alatt 

 eltünik s a hej feher marad. Az 1. ~2. es 4. szämü äbräk meszfeher alap- 

 szinnel birnak, a 3., 5., 7. es 8. szämüak különfele fokü sargäs alapszint 

 mntatnak, a 6. szämn pedig zöldes-l'eheret tüntet elö. 



Az alapszinen talälhatö rajzolatok sokfelesege igen nagy. Enne k 

 illnsträläsära szolgälhat a mellekelt tabla is, melyre az ältalam gyüjtölt 

 peldänyokböl a legkülönfelebb rajzolatüakat välogattain ki. 



A rajzolat a következö szineket mutatja: sötet es vilägosgesztenye- 

 barna, rozsdavörös (helyesebben rozsdabarna), sötetebb es vilägosabb 

 särgäsbarna s vegül halaväny violaszürke. A gesztenyebarna es rozsda- 

 szinü rajzolatok a tojäshejon felületileg vannak lerakodva s mintegy a 

 legkülsö reteget kepezik ; ennek következtebeli ezek lemoshatök, meg- 

 nedvesitett üjjal ledörzsölhetök s e kiserlet utän csak halaväny särgäs- 

 barna foltot hagynak häira. A több eves peldänyokon a foltok igen 

 beszäradnak, ilyeneken a nevezett tulajdonsäg nern eszlelhetö. A szür- 

 kes-violaszinü foltok melyen fekszenek, a meszhej tömegebe vannak 

 beägyazva s meszbevonat tiltal takartatnak. Innen eredsajätlagosszinük 

 s abbeli tulajclonsägok, hogy a hejröl — annak megsertese nelkül — 

 sern lemoshatök sein ledörzsölhetök. E foltok hejfoltoknak (Schalen- 

 fler-ke) neveztetnek. 



A mi a rajzolat idomät illeti, ez folt-, pont- (petty-) es vonalkepü 

 lehet. Ältaläban bizonyos peldänyon a rajzolat vagy foltidomü {d., 5. es 

 <5. äbra), vagy vonalkepü (1. es :>. ;ibra), a szerint, a mint rajta tülnyo- 

 möan foltok vagy pedig vonalkäk lepnek fei. A legtöbb peldäny folt- 

 idomü rajzolatot visel, ilyeneken a vonalkäk rendszcrint hiänyoznak; 

 ellenben vonalkäkböl älln rajzolattal ellätott peldänyok ritkabbak s eze- 

 ken viszont nagyobb foltok ninc»enek ; a pontok (pettyek) mind ;i foltos, 

 mind a vonalkäzott peldänyokon elöfördulnak. A violaszürke hejfoltok 

 nem minden peldänyon lälhatök, de lia jelen vannak, akkor rendszerinl 

 hosszü-szeles nagyobb foltok alakjäban jelentkeznek. A nagyobb foltok 

 rendesen elenk rozsdaszinüek , gesztenyebarna közepponttal , mig .i 



