(50 LOVASSY SÄNDOR 



A szennyes sargas alapszin a Buteo vulgarisnäl a leggyakoribb, ezt Cha- 

 rakter izälja, de ilyen a ket Milvusnäl is talälhatö. A zöldes-feher alap- 

 szin a Milvus aterre vehetö jellemzöül, minthogy ennel gyakori, de elö- 

 fordül a regalisnäl is. Az irodalomban szämos helyen ällittatik, hogy ilv 

 alapszin a Buteo vulgarisnäl is talälkozik, en azonban ilyen tojäsät nein 

 lättam. 



A rajzolat szineit illetve, jöllehet mind a violaszürke hejfoltok, 

 mind pedig a gesztenyebarna, rozsdaszinü es särgäsbarna foltok a härom 

 faj tojasain egyaränt föllelhetök, megis a nagyobb foltok a Milvus fajok- 

 näl rozsdavörösek, a Buteonäl gesztenyebarnäk. 



A härom faj tojäsai között a Buteoe a leggazdagabb rajzolatü, 

 ezeken csaknem mindig nagy szämü s terjedelmes foltok- es peftyekböl 

 ällö folt-rajzolat van. A ket Milvusnäl a rajzolat rendszerint szegenye- 

 sebb, különösen az itt nem ritkän elöfordulö vonalka-rajzolatü peldä- 

 nyoknäl; ez utöbbi a ket Milvus tojäsait jellemzi, ilyen a Buteonäl a 

 legritkäbb jelensegek köze tartozik. Altum azon ällitäsät, hogy a Buteo 

 vulgaris tojasain a foltok ältaläban spiralis elhelyezest, illetve iränyt 

 mutatnak, toväbbä hogy a foltok balfele elmosödottak s ellenkezöleg, 

 hogy a Milvus-fajoknäl a rajzolat a tojäs hossztengelyevel pärhuzamos 

 iränyü : en csak egy-ket esetben lättam bebizonyitva, mig a legtöbb pel- 

 däny rajzolata — tekintet nelkül a faj minösegere — a tojäs hosszten- 

 gelyevel halad pärhuzamosan. Megkülönböztetesi jegyül tehät ez sem 

 vehetö. 



A tojäshej belsö felszine mind a härom fajnäl egyenlö elenk 

 füzöld leven, a megkülönböztethetes e tekintetbep is elesik. 



Az itt elöadottak egy adatot kepeznek annak a kimutatäsähoz, 

 hogy a Milvus regalis, Milvus ater es Buteo vulgaris tojäsai között meg- 

 különböztetesi jegyek nem ismeretesek s igy ezeket a gyüjtemenyekben 

 biztossäggal nem determinälhatjuk. 



A täbla magyaräzata : 



Az ide vonatkozö täblän lefestett 8 darab Milvus regalis-tojäst 

 sajätkezüleg gyüjtöttem s ide ügy välogattam össze, hogy az alakra, az 

 alapszinre, a rajzolat szinere, alakjära, eloszläsära s elhelyezkedesere 

 nezve a legkülönbözöbbek legyenek feltüntetve. Az 1. es 2. szämüak 

 magän-gyüjtemenyemben, a 3. — 8. szämüak a Magyar Nemzeti Muzeum 

 tojäsgyüjtemenyeben talälhatök. 



Az 1. äbra egy a Milvus regalis tojäsait jellemzö vonalka-rajzolattal 



