A MILVI'S REGALIS TOJÄSAIRÖL lil 



s meszfeher alapszinnel ellätott peldänyt mutat. Ez egyike e faj Iegjel- 

 lemzöbb peldänyainak s csak az sajnos, hogy az ennyire charakteristikus 

 peldänyok nem gyakoriak. A vonalka-rajzolat az egesz f'elületen egyen- 

 letesen van szetoszolva. 



A % äbra a Milvus regalis leggyakrabban elöfordulö tojäsät 

 mutatja. A f'olt idomü rajzolat a tojäs hegyes vegen csoportosult. 

 A Buteo vulgarisnal is az ily rajzolatü tojäs leven a legközönsegesebb, e 

 rajzolat epen nem jellemzö. 



A 3. äbra egy ritkäbb peldänyt mutat, mely csekelyebb nagysäga 

 s igen finom vonalkakböl alkotott rajzolata miatt a Milvus ater tojä- 

 saira emlekeztet. A rajzolat a tojäs tompa vegen van csoportosulva. 

 A 2. teljes ellentete. 



A 4. äbra alatti peldänyt különös rajzolatänäl fogva soroztam ide. 

 Meszfeher alapon, több f'olt es petty között, egy a tojäsnak csak egyik 

 oldalära terjedö keskeny haräntsävot visel. 



Az 5. äbrän a halaväny särgäsbarna foltok annyira terjedelmesek 

 s szetmosödottak, hogy alapszin gyanänt lepnek fei. Ez okböl e ritka 

 peldäny a Buteo tojäsaira emlekeztet. 



A 6. abrät gömbded idoma s zöldes-feher alapszine teszi neveze- 

 iesse. Elöbbi tulajdonsäga a Buteo vulgaris, az utöbbi a Milvus ater 

 tojäsait hozza emlekezetünkbe. Az äbrän läthatö nagy rozsdaszinü fol- 

 tok a tojäsnak csak egyik oldalän leptek fei, a tulsö oldal apröbb s 

 kevesebb foltot visel. Ritka peldäny. 



A 7. äbra egyike e faj legnagyobb tojäsainak s teljesen elmosödott 

 rajzolata legfölebb halaväny felhözet alakjäban jelentkezik. 



A 8. abrät fökep abnormis alakja teszi feltünöVe, rajzolata is sajät- 

 sägos unicuni a maga neineben. 



