L Amic del Terrari i de l'Aquari 29 

‘re oxigen i poden estar en més nombre en l'aquari que els bellugadissos 
Fundulus o Gasterosteus. 
En els voltants de nostra ciutat, Can Tunis, i Prat de Llobregat, se 
troven molt interessants plantes d'aigua, éssent les més comunes la Elodea 
i la Chara; totes dues són gran productores de oxigen, i viuen molt be 
en aquari. 
L'entreteniment de l'aquari es senzill, hom deu limitar-se a ne- 
tejar sovint la part interior dels vidres, a treure de tant en tant els 
detritus que s'acumulen en el fonds, a treure el animals morts si n'hi ha, 
a vigilar que les plantes no creixin massa invadint tot l'aquari, i im- 
pedir que's desenrotllin algues filamentoses, traient-les amb cura quan 
n'hi ha. 
Aquestes operacions se faciliten amb unes senzilles eines que pot 
arreglar-se l'home menys enginyós, indicades en la figura adjunta. La pri- 
mera és un bastonet amb una fusteta al cap-de-vall recu— 
berta de un drap, i serveix per a netejar els vidres, la 
segona una pipeta per a extraure la brutícia del fonds, la 
tercera és un petit salabret de filferro i glassa de 5 cm. de 
diàmetre: la quarta unes pinces llargues de fusta, i la 
quinta un bastonet punxagut que serveix per a treure 
les algues filoses. 
Sempre que sia possible, es a dir, quant sols hi hagin 
plantes submergides o surants, convé tapar l'aquari amb 
un vidre pla, amb això s'evitarà que'ls peixos saltin i cai- 
guin a terra, lo que esdevé sovint, sobretot de nit, en 
aquaris massa plens, també s'evita que l'aigua s'embruti amb la pols 
i microbis de l'aire i que es formi una capa greixosa que fa molt lleig. 
Ademés les gotes que's formen en el sostre per efecte de la condensació 
del vapor al caura altre volta a l'aigua, contribueixen a la aireació de la 
mateixa. La cuberta de vidre no deu cloure hermèticament a fi de que 
pugui renovar-se l'aire, per a això se sosté el vidre amb quatre trossets de 
suro de tres a cinc milímetres apoiats en els ànguls. 
A vegades, al cap de poc de arreglat un aquari, l'aigua esdevé tèrbola i 
com lletosa, en aquest cas, si els peixos dónen mostres de malestar, es degut 
a la producció de gran nombre de bactèries a consequència de qualque ma- 
tèria en putrefacció que s'haurà introduit amb la terra o sorra del fonds 
o amb les plantes o be amb excés de aliments no consumits, mes si els 
peixos se hi troban be i no demostren molèsties, l'enterboliment de 
l'aigua es degut a miriades d'infusoris o diatomees, lo que es cura fàcil- 
ment traient una part d'aigua i afegint-n'hi de fresca i tapant Taquari 
amb un drap fosc. Això sol tindre lloc en la primavera i en aquaris for- 
tament illuminats. Amb les precedents indicacions qualsevol podrà fer-se 
càrreg de lo que es un aquari, nosaltres desitjem que no falti en cap llar i 

Fig. 3 
