Den nord-norike fjeldbygning 4t 



er påvist — altid i et umiddelbart overlejning-s-forhold til 

 indlandsgraniten og de til samme knyttede gneisaf delinger 

 og er ikke bleven påvist udenfor disses nærmeste område. 

 Heri ligger antagelig en bestemt ndtalelse for at gruppen 

 på en eller anden made må stå i et nært tilknytningsfor- 

 hold til graniten. Der synes at skulle være al grund til at 

 forudsætte at materialet til gruppens lagrækker for den væ- 

 sentligste del må være hentet fra den granitiske undergrund. 

 Hvad gruppens konglomeratdannelser angår så ligger sagen 

 i så henseende også klart for en dag. Disse ere nemlig helt 

 dannede af brudstykke-materiale fra den underliggende gra- 

 nit. Det samme gjelder antagelig også de til konglomeratet 

 »å nært knyttede sandstensdannelser. Fuldt så påtagelig-t er 

 vistnok ikke forholdet at aflæse ligeovenfor gruppens kvarts- 

 iter og lerkifere eller lerstensdannelser. Der er imidlertid 

 på den ene side — efter livad der kan sees — intet til 

 hinder for at forholdet også her kan være det samme. Et 

 bestemtere vidnesbyrd synes derimod at skulle kunne hentes 

 fra de forholde, hvorunder lerskiferen træder frem ligeoven- 

 for graniten. Det fine slammaterial til lerskiferdannelsen 

 må naturligvis være ført ned fra højere liggende niveauer og 

 derunder have afsat sig efter den lavere foranliggende grund. 

 Skulde materialet til de her omhandlede lerskifere være hen- 

 tet fra indlandsgraniten, så vil det være klart at lag af grup- 

 pens lerskifere ikke ^âl kunne være at påvise efter granit- 

 feltets højest stigende fjeldpartier, men at sådanne derimod 

 først vil træde frem efter lavere liggende niveauer. Så er 

 også tilfældet her. Det skal i så henseende fremholdes at 

 graniten efter disse strøg stiger op til hojder over havfladen 

 af op til 3000' (941 m.) Dividalsgruppens lagrækker ligger 

 derimod altid lavere. I strøget om Tidnopakte, hvor grup- 

 pen i henhold til de hidtil gjorte aflæsninger skyder op til 

 den største hojde, er denne at sætte til omkring 2700' (847 m.) 

 0. h. Dividalsgruppen vil således s^lv hvor forskjellen er 



