44 Karl Pettersen 



efter disse strøg oprindelig må. have haft en endog særdeles 

 stærk ^^dbredelse. 



Der vil således blive at drage den slutning at materi- 

 alet til Dividalsgrnppen i det hele og store er hentet mer el- 

 ler mindre direkte fra indlandsgranitens vidt udbredte felt, 

 og at materialet dertil fra dettes liøjfjeldspartier er afsattil 

 begge sider såvel mod vest som mod øst. 



Forholdet mellem Dividalsgrnppen og den umiddelbart 

 over samme liggende Balsfjordgruppe træder oftest ingen- 

 lunde så klart frem, at skarpere grænser her altid vil være 

 at optrække. LagstilKngen inden disse to grupper er langs 

 efter de fælles grænsepartier oftest ganske konform. Strati- 

 ficationsforholdene kan således i og for sig ligesåsnart 

 tjene til støtte for en forudsætning om, at der her foreligger 

 et enkelt nærmere sammenknyttet bygningskomplex. Der er 

 dog på den anden side andre omstændigheder, der synes 

 stærkt at skuUe tale til gunst for den opfatning, at en skar- 

 pere sondring her i virkeligheden må være at opstille. I 

 petrografisk henseende er der således en gjennemgående sterk 

 forskjel mellem Dividalsgruppens rene lerskifere og lerstens- 

 dannelser på den ene side og Balsfjordgruppens halv kry- 

 stallinisk prægede lerglimmerskifere på den anden side. Over- 

 alt indtager diss6 halv-krystalliniske dannelser de højere lig- 

 gende niveauer og optræder i overlejningsforhold til lerski- 

 feraf delingen. Lag af den renere Dividalsskifer er — selv 

 i underordnet optræden — intetsteds påvist mellem Bals- 

 fjordgruppens afdelinger. Petrografiske overgangsformer mel- 

 lem disse dannelser mangler — såvidt hidtil iagttaget — 

 ganske. På et enkelt sted nemlig straks vestenfor Ortajokki 

 ved Torne-træsk, hvor Di\àdalsgruppens typiske lerskifere 

 skyder sig under til Balsfjordgruppen henførte halvkrystal- 

 liniske skifere, træder også forholdet således frem, at der 

 i det mindste her ikke synes at skulle kunne være tvivl un- 

 derkastet, at man i virkeligheden befinder sig ved grænsen 



