Den nord-norske fjeldbygning 51 



grafisk henseende således at gå over i hinahden, at det i 

 ethvert tilfælde for tiden \dl være ngjørligt her at optrække 

 bestemtere grænser. Her kan det ofte gjælde både mægtige 

 og tildels også iidbredte lagrækkedannelser, hvorom der kan 

 rejses tvivl, hvorvidt de rettelig bør være at henføre under 

 den ældre eller yngre gruppe. 



Til en nærmere belysning af de her omhandlede byg- 

 ningsforholde skal man søge disse fulgt efter en mer eller 

 mindre sammenhængende linje fra strøgene om Torne-træsk 

 på svensk side vestover til sundløbene på norsk side. Fra 

 et punkt i denne linje skal man dernæst følge dem videre 

 nordover til strøgene om Balsfjordbotten. Denne fremstilling 

 vil da kunne tjene som et støttende grundlag for den efter- 

 følgende lokale detailbeskrivelse af bygningsforholdene efter 

 strøgene fra Ofoten nordover til Kvænangen. 



Profilrits fig. 38 er trukket langs efter nordsiden af 

 Torne-træsk på svensk side og rits fig. 39 herfra videre efter 

 Tornepasset ført over til norsk side og her fortsat langs den 

 østlige side af Sørdalen indtil Rubbens afheld mod Bardoel- 

 ven i nærheden af gården Strørosmo. Bygningsforholdene 

 efter dette profil skal her i korthed søges fremstillede. 



Som tidligere påvist i foregående afsnit om Dividals- 

 gruppen afsluttes dennes lagrækker noget vestenfor Orta- 

 jokki ved Torne-træsk og skyder .sig her under et 45° vest- 

 ligt eller nordvestligt fald ind under lagrækker, der i pe- 

 trografisk henseende afviger ganske væsentlig fra Dividals- 

 gruppens røde og grønne lerskifere og lerstensdannelser. 

 Disse dannes af milde halvkrystaliniske skifere — nemlig 

 tyndlagede grønne til sorte lerglimmerskifere med indlej- 

 ninger af mag-nesiakalksten, af grønlige og sorte fin.stribede 

 hårdskifere og renere tyndlagede kvartsiter. Disse skifer- 

 dannelser minder petrografisk straks om Balsfjordskiferne 

 navnlig således som de er prægede langs efter strøgene 

 om Målselven. De optræder her oftest i sniuk og regelmæs- 



