Den nord-noreke fjeldbygning 55 



sorte bituminöse lerglimmerskifere ofte med sort streg, og 

 længere frem — og således efter noget lavere liggende ni- 

 veaiier — af milde finskiellede glimmerskifere, der ligesora 

 skiferne op efter Snuorotjåk ved Torne-træsk danner som et 

 petrografisk mellemled mellem de halvkrystalliniske lerglim- 

 merskifere og de rent krystallinisk prægede glimmerskifere. 

 Disse finskjellede skifere optræder her tildels under stærkt 

 bøjet og snoet lagstilling, og er — trods sin noget afvigende 

 petrografiske habitus — åbenbart at indordne under lerglim- 

 merskif erens afdeling, idet de optræder i veksling med renere 

 lerglimmerskifere. Lagstillingen er noget variabel — vest- 

 ligt til uordvestligt fald fra 30 til 40° dog temmelig forher- 

 skende. Efter de stejle Stagge-nunni bakker, hvor passet 

 under stærkt afheld falder ned mod den egentlige Sørdal, 

 bygges Geldgründen af en hård lerglimmerskifer, der under 

 45° vestligt fald skyder sig ind under Sardalsskarets oven- 

 omhandlede granitisk prægede gneis-afdeling. Gneisen op- 

 træder her således i et overlejningsforhold til Jerglimmerski- 

 feren — hvad der dog ikke kan være det oprindelige for- 

 hold. Følges gneisafdelingen nemlig videre frem efter Sør- 

 dalen, så vil lerglimmerskiferen her oftere findes i et mere 

 bestemt overlejningsforhold. Også efter Staggenunni-b akker- 

 ne optræder lerglimmerskiferen i partierne nærmest gneisen 

 under en regelmæssig temmelig stejl lagstilling. Efter den 

 nordlige del af Tornepasset afviger lagstillingen således gan- 

 ske væsentlig fra den ellers inden lerglimmerskiferens afde- 

 ling jevnt rådende svage til svævende lagstilling. Der er 

 således al grund til at forudsætte at stærke forrykkende 

 kræfter i sin tid har været i virksomhed langs efter det dy- 

 be og trange Sørdalsskar. 



- Ganske i overenstemmelse med forholdene, som de træ- 

 derfrem langs efter Sørdalspasset, fortsætter fjeldbygningen 

 ndefter Sørdalen langs sammes østlige side. De stejlt stigende 

 Qeldvægge er her fra den efter de øvre partier af dalen 



