58 Karl Pettersen 



Op i stejle udækkede styrtninger. Af delingens mægtighed 

 her vil nogenlunde tilnærmelsesvis være at opføre med opi- 

 mod 2000' (627 m.) 



Mens Dividalsgrnppen — efter hvad liidtil er aflæst — 

 ganske mangler indlejninger af krystallinisk kalksten, træder 

 sådanne derimod stærkt frem inden den højere liggende af 

 halvkrystalliniske skifere hyggede gruppe. Kalkstensdannel- 

 serne ere forøvrigt her oftest stærkt magnesiaholdige og så- 

 ledes petrografisk nærmest at betegne som magnesiakalksten. 

 Efter det her omhandlede profil træder magnesiakalksten 

 frem på forskjellige steder snart i tyndere mere underord- 

 nede lag snart i mægtige lejer. Tvende sådanne stikker ef- 

 ter profilet frem inden sammes østlige del ikke langt fra 

 grænselinjen mod den underliggende Dividalsgnippe og såle- 

 des her antagelig meil em af delingens ældste lagrækker. Et 

 6 a 7 ra. mægtigt lag af en hvid grålig temmelig tæt rene- 

 re dolomitartet sten stikker frem op imod kulminationen af 

 Tome-passet, — her altså inden afdelingens højest liggende 

 lagrækker. Tyndere lag af indlejet magnesia-kalksten vil 

 endvidere være at påvise på forskjellige andre steder lan^s 

 efter profilet. Det vil heraf fremgå at indlejninger af mag- 

 nesiakalksten — som ovenfor nævnt — ingenlunde er knyt- 

 tet til mere bestemte niveauer, men at sådanne vil kunne 

 være at påvise inden afdelingens forskjelligste niveauer. 



Den højere liggende af helkrystalliniske skifere hygge- 

 de afdeling træder efter profilet først frem ved Torne-pas- 

 sets kulmination i en højde over havfladen af 2600 (816 m.) 

 Der er imidlertid al sandsynlighed for at herunder hørende 

 dannelser også vil findes at b^'g^-e fjeldgrunden 'efter de 

 egentlige højfjeldsp artier, der stiger frem nordenfor Træsken 

 opimod grænsestrøgene til norsk side. Ved Tornepassets 

 kulmination bygges denne højere liggende afdeling af en ty- 

 pisk storbladig glimmerskifer i en noget s væ vende lagstil- 

 ling men dog som det synes med en forherskende sydsyd- 



