Den nord-norske fjeldbygning 27 



danneisen i sin hele almindelighed ikke altid er gået fonid 

 for lerskiferdannelsen. Den første er vel i regelen knyttet 

 til strandpartierne langs efter den daværende hav- eller 

 vand-stand, medens det finere slam samtidig fons længere 

 nd og afsættes på større dybde. Eorsåvidt vil dannelsen 

 af disse forskjellige nndera f delinger kunne være samtidige. 

 Under forndsætning al en nnder gruppens dannelsestid 

 foregående forandring i det indbyrdes forhold mellem den 

 faste fjeldgrund og havfladen (eller ferskvandsjoernes vand- 

 spejl), vil der naturligvis heller intet kunne være til hinder 

 for, at konglomeratdannelsen på sine steder kan have fundet 

 sted, efter at lerskifer-maferiale er bleven afsat på andre. 

 Der vil således heller ikke være nogen grund til at forud- 

 sætte at konglomeratartede dannelser i regelen skulde være 

 at træffe under lerskiferen. Hvor lermaterialet er afsat i 

 større afstand fra de oprindelige strandlinjer, må skiferen 

 i regelen ligge umiddelbart over den granitiske undergrund. 



Som det vil sees af den her leverede fremstilling over- 

 lejes Dividalsgruppen af Balsfjordgruppens lagrækker under 

 en på det nærmeste samstemmende lagstilling. I så hen- 

 seende vil der fra forholdene, so:ii de her er at aflæse, ikke 

 være at hente mere bestemte vidnesbyrd for, at man her har at 

 skjelne mellem tvende af hinanden mere uafhængige gruppe- 

 dannelser. Anderledes vil derimod sagen synes at skulle 

 stille sig, når man iiærmere fæster sig ved den i petrogra- 

 fisk henseende så stærke forskjel, som her gjør sig gjældende. 

 Og sammenstiller man disse efter Dividalen optrædende for- 

 holde med de, der er rådende langs efter Torne-træsk, så 

 vil der vistnok være al grund til at holde disse to her 

 omhandlede grupper ud fra hinanden som tvende indbyrdes 

 af hinanden uafhængige bygningsled. 



Fjeldmarkerne indenom Dividalen langs efter grænse- 

 strøgene er som tidligere nævnt stærkt myrdækkede og den 

 faste :Qeldgrund vil her kuns højst sparsomt findes stikkende 



