Den nord-norske fjeldbygning 25 



et stort antal af i skiferen indgravede større og mindre gryde- 

 formige dannelser snart i vertikal, snart i skrå og ikke så 

 sjeldent også i nogenlunde horisontal stilling. Ved Slip- 

 elven, der falder nd i Divielven i strøget mellem Frihedsli 

 og Nedre-fos, har man forst granit, derover grøn lersten og 

 derover igjen Balsfjordgruppens lergliramerskifere. Ned efter 

 dallobet træder Dividalsgruppens brune, rode og grønne ler- 

 skifer oftere frem som en bænkedelt mere ulaget lersten, der 

 forøvrigt er gjennemsat af parallele antagelig sekundære 

 afsondringsflader. Hvor bergarten optræder bestemtere lag- 

 delt, viser den i regelen et svagt nordligt fald. 



Profilrits fig. 33 er optrnkket efter en linje, der forer tvert- 

 over dalen op efter fjeldskråningerne til begge sider af sam- 

 me i retning fra ost mod vest — straks ovenfor Nedre-fos. 



a. Dividalsgrnppens grønne og røde lerstensdannelser. Dis- 

 se optræder langs efter dalbimden ligesom ogsaa op efter 

 de lavere niveauer af fjeldskråningerne til begge sider. 



b. Derover tyndlaget kvartsskifer i konform lagstilling med 

 den underliggende lerskifer, Efter dalens østlige side 

 viser lagene en svag nordostlig indskyden, langs den 

 vestlige derimod en 20 a 30° sydvestlig indskyden. 

 Lagenes tykkelse kan variere fra 4 a 5 mm. til 30 mm. 

 Bergarten viser en sraudsig grå grundfarve, og er den 

 rigt spættet med små pletter af jernhydroxyd. Kvarts- 

 skiferen træder oftere frem som en sort kulstofhojdig 

 skifer, der affarves for blæseroret. 



c. Efter dalens østlige side overlejes kvartsskiferen af en 

 sort hårdskifer — i konform lagstilling med den under- 

 liggende kvartsskifer. 



d. Efter de tilsvarende niveauer efter dalens vestlige side 

 bygges fjeldgrunden af en sort hårdskifer — ligeledes 

 i konform lagstilling med den underliggende kvarts- 

 skifer. 



f. Renere -præget ^limmerskifer i veksling med kvartsitis^e 



