22 Karl Pettersen 



Konglomeratet her må antagelig være at sammenstille 

 med de af Hummel omhandlede konglomeratdannelser på 

 svensk side og må, da det ligger umiddelbart over indlands- 

 graniten og i fordybninger efter dennes overflade, være at 

 indordne under Dividalsgruppen som samme ældste led. Li- 

 gesom konglomeratdannelserne på svensk side opad går over 

 i mere finkornige sandstensdannelser, så vil Dividalens sand- 

 sten antagelig nærmest være at opfatte som et lignende til- 

 knytningsled til det her optrædende konglomerat og således 

 være at opføre i række nedenfra opad som det andet led 

 inden Dividalsgruppen. 



Torøvrigt optræder såvel konglomeratet som sandste- 

 nen her — efter hvad hidtil er iagttaget — intetsteds i me- 

 re samlede partier men i det hele kun højst underordnet. 



Langs den østlige side af Dividalen i strøgene om Øvre- 

 fos rejser sig Skakteråsen, der stiger op til en hø]de af op- 

 imod 2600' (684 m). Bygningsforholdene her vil findes frem- 

 stillede ved profilrits fig. 31 tavle IV. 



a. Granit ~~ - 



b. Lagrækker af Dividalsgruppens røde og grønne lerski- 

 fere i indbyrdes vekslende båndlag — i svæ vende til 

 horisontal lagstilling. 



c. Herover lerglimmerskifer -^ tildels kulstofholdig og med 



sort streg. 



d. mild grønlig kloritisk glimmerskifer i veksel med kvart- 

 sitiske lag. Strøg og faldvinkel variabel — faldvin- 

 kelen dog altid svag 



Afdelingerne (c.) og (d.) tilhører den yngre Balsfjord- 

 gruppe. 



Det skal bemærkes at af delingen (b.) ikke ligger så- 

 ledes umiddelbart over (a.) at der imellem disse ikke .skulde 

 være levnet plads for konglomeratartede dannelser. Efter 

 mellemrummet fandtes fjeldgTunden dækket og der var så- 



