t)en noid-norske Qeldbygninfj 19 



asdrag, der skyder sig vestover frem til det 270U' (847 m.) 

 højtstigende Gjedeskar, der fra Altvandet under Rokomborres 

 østlige afhæng fører over til Gjevndne-javre. 



Et profil fra Altvandet op til Gjedeskarets knlraination 

 viser følgende forholde, se fig 29. 



a. de lavere afsatser fra Altvandet opefter til en højde af 

 omkring 500' (157 ra.) over vandspejlet fandtes stærkt 

 overdækkede, og det lykkedes ikke her at påvise fast 

 berg. 



b. Her træder frem en grå kvartsit i ret anseelig mæg- 

 tighed. Denne overlejes at 



c. lagrækker af sort eller gråligsort 1er- eller lerglimmer- 

 skifer — i svævende til horisontal lagstilling. 

 Afdelingerne (b) og (c) vil petrografisk snarest være 



at indordne under den yngre Balsfjordgruppe og er profil- 

 ritset fig 28 opkonstrueret nnder denne forudsætning. 



Efter dette har man altså efter profilrits fig 28 

 underst indlandsgraniten. Denne skyder sig mod vest ind 

 under afdelinger af Dividalgruppens sandstensdannelser og 

 muligt også lerskifere. I overlejningsforhold til denne gruppe 

 optræder til Balsfjordgruppen horende sorte kvartsitiske 

 lerglimmerskifere — alt i svævende til horisontal lagstilling. 

 Opefter Rokomborres østlige afhæng bygges fjeldgrunden af 

 lagrækker af hornblendeskifere, der viser en omkring nord- 

 sydlig strøgretning med 20*^ vestligt fald, og som efter al 

 sandsynlighed tilhører en bygningsgruppe, der er yngre end 

 de nysnævnte til Balsfjordgruppen hørende lagrækker. Herom 

 nærmere senere. 



Profilrits fig 30 er hentet fra den nordlige side af Altvandet. 

 Det fører fra de granitiske fjeldmarker mod vest opover 

 Kjøldragets østlige afheld til top af det 1720 m. høje Kiste- 

 fjeld. Bygningsforholdene op efter Kistefjeldet har det 

 vistnok ikke været anledning til direkte at undersøge, men 

 er profilet afsat i overenstemmelse med de slutninger, der 



