I 



Den nord-norske fjeldbygning 9 



til de omgivende skifere var der forøvrigt ikke anled- 

 ning til her nærmere at Ijestemme. 

 f) Det bagenfor (e) sagte opstigende højfjeld fandtes over- 

 alt overdækket og fast fjeldg-rund intetsteds at stikke 

 frem. De lose bergartbrndstykker, som her lå iidstrøet 

 i stort mål, dannedes samtlige affinstribede hårdskifere, 

 der petrograiisk øjensynlig var at henføre til Balsfjord- 

 gruppen. Forøvrigt lagde vejrforholdene beklageligvis 

 hindringer i vejen for at følge bygningsforholdene 

 videre opad. 



Efter det heromhandlede profil har man altså først 

 den ffranitiske iinder^rund, derover — vistnok overdækkede 



O O' 



— lagrækker af til Dividalsgrnppen hørende led, antagelig 

 nærmest konglomeratartede eller kvartsitiske lagrækker, 

 derover en kvartsitisk afdeling (e), der tildels kan antage 

 et konglomeratartet præg, og som optræder i en mægtighed 

 af 2 a 300' (63—94 m). At der inden denne sidstnævnte 

 afdeling eller umiddelbart over samme vil være at påvise 

 lagrækker af grønne eller røde lerskifere kan der vistnok 

 være al grund til at forndsætte. Herover optræder en af- 

 deling (d), der dannes af sorte 1er'- eller lerglimmerskifere. 

 Hvorvidt disse sorte skifere tilliorer Dividalsgrnppen eller 

 den højere liggende Balsfjordgrnppe lader sig for tiden ikke 

 afgjøre. Lignende skiferafændringer kan på sine steder 

 optræde inden den ntvivlsomme Dividalsgrnppe, men står 

 forøvrigt i petrografisk henseende enkelte afændringer inden 

 de lavest liggende niveaner af Balsfjordgrnppen temmelig 

 nær. Henregnes disse sorte skifere til Dividalsgrnppen vil 

 denne her optræde i en samlet mægtighed af opimod 1000' 

 (314 m) — i modsat tilfælde vil dennes mægtighed her ikke 

 nå højere op end til omkring 7C0' (220 m.). Det herfra opsti- 

 gende højfjeld bygges derimod af lagrækker, der tilhører 

 den ntvivlsomme Balsfjordgrnppe. 



Lagstillingen inden disse her omhandlede til Dividals- 



