4 Karl Pettersen 



om Tornetræsk antagelig først vil findes at træde frem i høj- 

 der over havfladen af noget over 4000' (1255 m.), blir mer 

 og mer fremtrædende, jo længere man når mod vest. Langs 

 efter simdløbene bygges Qeldgrunden helt fra fod til top of- 

 te af lagrækker, der tilhører denne gruppe. 



Det mest betegnende led inden Dividalsgruppen dannes 

 af rene lerskifere eller lerstensdannelser. Inden Balsfjord- 

 gruppen bygges lagrækkerne af milde krystalliniske eller 

 halvkrystalliniske lerglimmerskifere og finstribede kvartsiti- 

 ske hårdskifere — inden glimmerskifergrnppen derimod af 

 mere tykbænkede stærkt krystallinisk prægede glimmerski- 

 fere. Bergarten viser således en stadig voksende krystalli- 

 nitet i rækken nedenfra opad. Da lagstillingen efter Kjøl- 

 draget og det navnlig for de højere liggende af delingers ved- 

 kommende i regelen nærmer sig horisontalfladen vistnok med 

 tilknytning til svage bølgeformige bøjninger, er det åben- 

 bart at dette her nævnte mærkelige petrografiske forhold ik- 

 ke for nogen mere væsentlig del kan være at henføre til 

 bergdannende trykkræfter. Man skal her imidlertid alene 

 foreløbig nævne dette, men skal senere nærmere komme til- 

 bage til dette spørgsmål. 



I. BiTÎdalsgruppen. 



a. Detailbeskrivelse. 



Langs efter indlandsgranitens vestlige randkant og vi- 

 dere afheld herfra ind på norsk side er den granitiske un- 

 dergrund på flere steder — og det allerede for lang tid til- 

 lage — fundet umiddelbart overdækket af lagrækker af ler- 

 skifere i veksel med hårde kvartsiter og med tilknytning af 

 konglomeratarte de dannelser. Disse optræder på de forskjel- 

 lige steder under i det væsentlige så samstemmende forholde, 

 at der allerede på forhånd syntes at skulle være stærk grund 

 til at sammenstille disse spredt optrædende dannelser som 



