64 Karl Pettersen 



kl opefter højeste top ren krystallinisk præget glimmer- 



skifer i stærk synklinal lagstilling. 



Også lier bygges fjeldgrnnden a£ tvende petrografisk 

 uligt prægede afdelinger nemlig en lavere liggende, dannet 

 af halvkrystalliniske skifere, en højere liggende af hårde re- 

 nere krystallinisk udviklede skifere, — den hele fjeldbygning 

 forøvrigt af lagrækker under en på det nærmeste konform 

 lagstilling. Disse to hovedafdelinger er imidlertid her gjen- 

 nem jevnere petrografiske overgangsforholde indbyrdes nær- 

 mere tilknyttet end tilfældet synes at have været efter de 

 ovenfor omhandlede profiler. Efter grænsepartierne vil man 

 derfor let kunne komme i tvivl om, hvorvidt man befinder 

 sig inden den lavere eller højere liggende afdeling. At lag- 

 rækkerne a^ — c^ med sin milde halvkrystalliniske struktur 

 ligger ind under den lavere afdeling er sikkert og på den 

 anden side kan der heller ikke råde nogen tvivl om at lag- 

 rækkerne fra (g^) op til top, — der er stærkt krystallinisk 

 prægede, — tilhører den højere liggende afdeling. Mere 

 tvivlsomt vil sagen i så henseende synes at kunne stille sig 

 ligeovenfor lagrækkerne d^ og e^ der istrukturel henseende dan- 

 ner som et slags mellemled mellem den halvkrystalliniske ler- 

 glimmerskifer og den helkrystalliniske glimmerskifer. Disse 

 dannelser overlejes imidlertid af lagrækkerne fj der optræder 

 med en stærkt udpræget finstribet struktur og er i så hen- 

 seende ganske at sammenstille med de inden Balsfjordgrup- 

 pen så hyppigt fremtrædende finstribede hårdskifere, Der 

 antages således her at kunne være nogen grund til at ind- 

 ordne lagrækkerne f^ og dermed også d^ og e^ under den 

 lavere liggende halvkrystalliniske skiferafdeling, der således 

 opad vil blive at afslutte med f^ Lagrækkerne g, tilliører 

 derimod åbenbart den højere liggende afdeling. At det før- 

 ste kalkstenslag h^ opefter Stor-Ala-profilet ligger i en høj- 

 de, der på iet nærmeste falder sammen med den, i hvilken 

 det første kalkstenslag (c.) optræder efter profilet over Grå- 



