Den nord-norske Ijeldbygning 73 



af den hejere liggende afdeling. Fra Omasvarres nordlige 

 afhæng efter det af lave mildt formede åsdrag gjennemsatte 

 underland, der fører ned til bunden af BalsQorden, bygges 

 fjeldgrunden af milde grønne kloritiske skifere i tilknytning 

 til mægtige nedlag af en temmelig finkornig blålig-mørk kalk- 

 sten, Fra blinden af BalsQorden udefter til kirkestedet 

 Tennes bygges Qeldgrunden af grønne kloritiske skifere. 

 Lagenes strøgretning spiller regelmæssig omkring øst-vest, 

 mens faldvinkelen, som i regelen er svag og sjelden oversti- 

 ger 20°, efter profilets længde flere gange vil sees under flere 

 brede bølgeformige bugtninger at slå om fra sydlig til nord- 

 lig. Profilet afsluttes længst mod nord ved Svartnestinden. 

 Denne er fra fod til top bygget af hyppigt vekslende lag- 

 rækker of sandstensartet kvartsit og milde ofte kloritiske ler- 

 glimraerskifere, der viser en regelmæssig strøgretning af n. 

 60° v. med 10 a 20" sydvestligt fald. 



Da Svartnestinden stiger op til en højde af 1400 m. 

 og den fra fod til top er bygget af den halvkrystalliniske 

 skiferafdelings svagt heldende lagrækker, træder denne så- 

 ledes her frem med en mægtighed, der ganske betydelig 

 overstiger afdelingens mægtighed efter de ovenfor omhand- 

 lede strøg. 



Petrografiske ligesom stratigrafiske forholde vidner på 

 det bestemteste for, at Maukens halvkrystalliniske skiferaf- 

 deling tilhører den samme afdeling, som i det foregående 

 nærmere er fulgt fra strøgene om Torne-træsk vestover til 

 Bardo og Målselven. Denne halvkrystalliniske skiferafdcling 

 fortsætter, som vist i profilritset fig. 46, videre nedover til 

 strøgene om Balsfjorden. I enkelte retninger antager ski- 

 ferafdelingen efter sidstnævnte strøg vistnok i petrografisk 

 henseende et præg, der kan afvige noget fra det, der er rådende 

 efter de indenfor liggende fastlandsstrøg. De finstribede 

 hårdskifere træder langs efter Balsfjorden helt tilbage og det 

 sarame er også tilfældet med de ejlers inden den haJvkry- 



