Den nord-norske Çeldbygnino; 75 



højtop afskjæres straks mod nordvest ved en dyb bojfjelds- 

 kløft og vestenfor denne fortsætter draget som en egdann^t 

 skarp højryg videre vestover. Denne liejryg bygges af kry- 

 stalliniske glimmerskifere tildels i veksling med gneisartet 

 glimraerskifer, der viser en regelmæssig strøgretning af n. 

 30" 0. mod 45" vestnordvestJigt fald. Lagstillingen er her 

 altså stærkte afvigende fra den, der råder efter Svartnestin- 

 dens hal vkry. stall iniske skiferafdeling. Umiddelbar kontakt 

 mellem Ralsfjordgrnppen og den krystalliniske skiferafdeling 

 lykkedes det her ikke at påvise. Derimod var der anled- 

 ning til i så henseende at aflæse forholdet efter den øvre 

 del af den dybt indskårne Andersdal, der skjær sig ind un- 

 der Svartne stinden langs efter sammes østlige side. Her fal- 

 der fjeldmas.sen i stejle udækkede styrtninger ned mod An- 

 dersdalen og her var der god anledning til at se, hvorledes 

 lagrækkerne til den lavere liggende Balsfjordgruppe skjød 

 sig under en afvigende lagstilling ind under den højere lig- 

 gende af krystalliniske lagrækker hyggede skiferafdeling. 

 Balsfjordgruppen skyder sig således, som det af profilet vil 

 sees, mod vest ind under den krystalliniske afdelings mere 

 stejlt stillede lag, og optræder denne afdeling således læn- 

 gere mod vest helt enerådende fra fjordbreden opad. Længst 

 mod vest indeslutter denne hyppige indlejninger af krystal- 

 linisk grovkornig kalksten. 



Disse krystalliniske skiferdannelser ligger ind under 

 den såkaldfp Tromsø glimmerskifergruppe, der altså ligger 

 umiddelbart over Balsfjordgruppen. At de af delinger af kry- 

 stalliniske skifere, der — som i det foregående påvist — efter ind- 

 landsstrøgene på forskjellige steder er fundet i overlejnings- 

 forhold til Balsfjordgruppen, ligeledes ligger ind under Tromsø 

 glimmerskifergruppe, vil der allerede på forhånd være al 

 grund til at forudsætte. At så i virkeligheden også er til- 

 fældet, vil nærmere blive godtgjort i den efterfølgende loka}- 

 beskrivelse, 



