Coleoptera i Norges arktiske region 89 



har der dog hertil manglet mig 3 hovedbetingelser: tid, sag- 

 kundskab og kjendshab til literaturen; jeg har derfor måttet 

 indskrænke mig til at fremlægge de forhåndenværende fakta, 

 sigtede så omhyggeligt som muligt, og de beraærkninger, jeg 

 har tilladt mig angående arternes arktiske eller boreale ud- 

 spring, stotter sig hovedsagelig kun til udbredelsesforholdene 

 på den skandinaviske lialvø og Finland. 



Da jeg har troetdet af interesse at få se hvaliteten af 

 den arktiske regions fauna sammenlignet med det sønden- 

 fjeldske Norge, leveres nedenfor en tabel, hvori procentvis 

 er udregnet forholdet inden de forskjellige ordener, idet jeg 

 har valgt Kristiania og Tromsø som de to bedst undersøgte 

 stationer; herved bemærkes, at Kristiania omfatter omegnen 

 i temmelig vid udstrækning, medens Tromsø omslutter kun 

 etpar kvadratkilometer. Om jeg istedetfor Tromsø havde 

 valgt det noget længere ind i landet beliggende Målselvens 

 dalføre, vilde karakteren være bleven en helt anden og fau- 

 naen langt rigere, idet der i en hast lader sig opregne mere 

 end 150 arter, som Målselven med sine ud-trakte skove og 

 varmere klima frembringer fremfor det kjølige og skovfattige 

 Tromsø; men da Målselven, skjont ofte besøgt, endnu på 

 langt nær kan siges at være tilstrækkelig undersøgt, vilTromsø- 

 trakten frembyde det korrekteste billede. Opgaverne fra 

 Kristiania med totalsummen for det hele Norge skylder jeg 

 Münster, der udarbeidede dem januar 1882. Siden den tid 

 er vistnok faunaen bleven beriget med et hetydeligt antal 

 arter, men jeg har desværre ikke kunnet forskaffe mig op- 

 gaver afen senere dato; dog vil forholdet mellein grupperne 

 selv ved en betydelig forøgelse af arterne neppe i noget 

 mærkbart mon forrykkes, antager jeg. 



