112 J. Sparre Schneider 



synes den i ethvert fald at være hyppigere nordenfor end 

 søndenfor polarkredsen. 



* 65 J. hifroyis Gyll. (69" 2'). 



Ifølge Mäklin fanden i 2 eksplr. på Tranø i Senjen 29 

 mai 1875 af professor Theel. Dette er en sydlig form, der 

 i Finland ikke er funden nordenfor 63"; kun bemærket på 

 få punkter i det søndenfjeldske Norge. 



66. Ä. prætermissa Sahlbg. (rufocincta Dej) (70« 14'). 

 Som Ä. hnmnea sparsom og endnu ikke bemærket i 



Østfinmarken. Saltdalen (Sahlberg), jeg har fandet den i 

 flere eksplr. på Akselfjeld i Målselven ovenfor skovgrændsen 28 

 juli 1885, et enkelt stykke ved Alteidet og et ved Sopnæs 

 i Langfjord i Alten i slutningen af juni 1878 på, Nordfuglø 

 derimod ganske talrig vedLøkvik under stenei en tør brat 

 skråning. Den går såvel hos os som i Finland helt ned til 

 60°, men dens egentlige hjem er dog trakterne nordenfor po- 

 larcirkelen, hvorved den karakteriserer sig som en utvivl. 

 somt arktisk form. 



67. Ä. erratica Duft. (69"' 40'). 



Meget sjelden; hidtil kun funden i Saltdalen af Hage- 

 mann og af Sandberg ved Bø i Vesterålen og Kirkenæs i 

 Sydvaranger, på begge lokaliteter kun et enkelt eksplr., samt 

 af forfatteren i et enkelt stykke i Tromsdalen 29 juni 1888. 

 Den var hidtil ikke bemærket i Norge; i Finland skal den 

 ikke være sjelden i Lapmarken og derhos forekomme helt 

 ned til c. 60de grad. 



68. A. interstitialis Dej. (69*' 40'). 



Almindelig udbredt i de to sydlige amter og et af de 

 for vor arktiske region mest karakteristiske arter, den er 

 hidtil mærkelig nok ikke bemærket nordenfor Tromsø. Lige- 

 som A. acuminata og similata i det sydlige Norge er in- 

 terstitialis den art, som man oftest ser krybe på veiene i 

 solskinnet, især midtsommers, medens de øvrige arter, når 

 qvenselii undtages, her nord fører en mere skjult tilværelse. 



