Den nord-norske fjeldbygning ih 
hojefjeldpartier efter den store halvø, der herfra i syd-nord- 
lig retning skyder sig frem mellem Malselven efter dens 
nedre løb og Gisundet. Ved Rogsfjord, der fra Malan- 
gen skyder sig frem i nord-sydlig retning og det lave 
150 (47 m.) højtstigende ejde, der fra Rogsfjordbunden 
fører over til Finfjordvand, er dette fjeldparti udskilt 
i tvende større parallelløbende drag et østligt og et vest 
ligt. Det østlige er igjen udskilt 1 tvende mindre un 
derafdelinger nemlig 
a) Vasbrunas vilde fjelddrag østligst. Dette stiger i 
stejle styrtninger op langs Malselven og afsætter 
høje alpeformige tinder, hvorimellem Sultind, der 
når en højde af omkring 4000' (1255 m.) 
b) Fagerfjeldet vestligst langs Rogsfjorden. 
Det vestlige parti — mellem Rogsfjord og 
Gisund — er mere mildt formet og når sin største højde 
i det 3193’ (1002 m.) høje Kistefjeld, der har sit navn 
af den kisteformige top. Mod nord falder Kistefjeldet 
ned mod det lave Rogsfjordejde, der fra Rogsfjord fø- 
rer over til Gisund. 
Halvøens nordlige del fra Rogsfjordejde nordover 
udfyldes af lavere fjelddrag, hvis største højder neppe 
når op til 2000' (627 m.). Den afsluttes her ved Rød- 
berg og Aglapen. 
9. Den lange fremspringende halvø, der skjær sig frem 
mellem Malselven efter dens nedre løb og den østenfor 
liggende Aursfjord — sidefjord til Malangen — er for 
størstedelen udfyldt af lavere åsdrag. Dette såkaldte 
Malsnesdrag falder mod syd ned mod et lavere ejde, 
der fra de vide lavlandspartier om Malselvens kirke 
fører over til Mårelvens dalføre, der munder ud 1 bun- 
den af Aursfjord. Draget når i Aursfjeldet sin største 
højde med 2024’ (635 m.) 
10, Mårtindernes og Mårfjeldets drag skyder frem i syd- 
