Den nord-norske fjeldbygning 13 
et mægtigt fremspring af det egentlige kjøldrag. Midt 
i dette bækken rejser sig et højere åsdrag Omasvarre 
til en højde af omkring 1800" (565 m.) 
12. Den lange halvø, der fra det ovennævnte Malangsejde 
skjær sig frem 1 nord-vestlig retning mellem Malangen 
og Balsfjord, er ved det lave og brede Ytre-Malangs- 
ejde delt i en søndre og en nordre hovedafdeling. 
Efter den søndre hovedafdeling rejser sig Natmåls- 
tinden og Skrefjeldets drag, der når sin største hejde i 
Natmaalstinden med 828 m. Fjeldpartiet falder stejlt ned 
mod Balsfjorden, mens det mod Malangen falder ned mod et 
bredt bakket lavland. 
Fjeldmassen efter den nordlige hovedafdeling er ved 
dybe tværskar udskilt i følgende fjelddrag: 
Sletfjeldets drag, der fra Ytre Malangsejde sky- 
der sig nordover indtil det transversale Nordskar. Det 
nar sin største hojde med omkring 5000". Mod Balsfjorden 
falder draget ned i stejlere afsatser, til den vestlige side 
derimod til et bredt af lave houge og asdrag gjennemsat 
lavland, der fører ned over til Malangen. 
Kobbevägfjeldet, et isoleret fremstikkende mindre fjeld- 
parti mellem Nordskar og Bakkebyskar. Det når en højde 
af omkring 2400° (753 m.). 
Bentsjordtindens og Ansnestindernes høje tjelddrag, 
der udfylder halvøens nordlige del fra Balsfjorden over til 
Malangen og mod nord ligesom også nordvest mod Malan- 
gen i regelen falder ned i stejle styrtninger. Disse fjeld- 
parter ere indbyrdes udskilte ved Brokskaret. Bensjordtin- 
derne stiger op til 4000’ (1255). Ansnestinderne, der falder 
i stejle styrtninger ned mod Malangen, når en højde af 
3208’ (1006 m.). Mod syd gar disse fjeldpartier over i la- 
vere fjeldhøjder, der falde ned mod det ovennævnte under- 
land, som fra Sletfjeldets vestside skjær sig ned mod Ma- 
langen. 
