14 Karl Pettersen 
Den under €. hørende nordlige underafdeling fra 
Balsfjordeidet og Balsfjorden nordefter er mod øst udskilt 
fra Kjøldraget ved den lange i nord-sydlig retning indsky- 
dende Lyngsfjord med dens søndre fortsættelse Storfjord. 
Mod vest er den ved Tromsøsundet og Grøtsund udskilt frå 
afdelingen b. Landpartiet gjennemskjæres på det nærmeste af 
den i nord-sydlig retning indskydende Ullsfjord med dens 
indre forlangelse Sørfjord. Fra dennes Lund fører et kort og 
lavt ejde Laksvandejdet over til Balsfjord. Herved deles 
underafdelingen i tvende større halvøer nemlig Lyngs- 
halvøen mellem Ulfsfjord og Lyngen, og Bredvikhalv- 
sen mellem Ulfsfjord med Sørfjord på den ene og Tromse- 
sundet med Grøtsund på den anden side. 
Lyngshalvøen skyder sig fra Balsfjordejdet frem i 
syd-nordlig retning gjennem en længde af 80 å 90 
kilom. Ved den fra Ulfsfjorden 1 vest-østlig retning ind- 
skydende Kjosfjord og det dertil knyttede korte og lave 
Lyngsejde, der herfra fører over til Lyngenfjord, er Lyngs- 
halvøen udskilt i tvende større halvøformige underafdelinger. 
Lyngshalvøen gjennemsættes efter sin hele længde 
af et mægtigt gabbrodrag, der skyder op 1 en uendelighed 
af høje spidse ofte utilgjængelige tinder. En stor del af dis- 
se nå op til højder af opmod 5000' (1569 m.) Dragets hoj- 
este punkt er Jæggevarre, der stiger op tra den søndenfor 
Lyngsejdet liggende atdeling. Den antagesat nå op til om- 
kring 6500’ (2039 m.) og er således antagelig det nordlige 
Norges højest opstigende fjeldtop. 
Mod nord afsluttes halvøen ved det bekjendte for- 
bjerg Lyngstuen. 
Bredvikhalvøen er ved det 20 kilom. lange 
Bredvikejde, der med en kulmination af omkring 300° (93 m.) 
fører fra Balsfjordens sidefjord Ramfjord over til den ytre 
del af Ulfstjorden, igjen udskilt i to underafdelinger, der beg- 
ge ere hoje og bjergfulde. Fra den østlige afdeling, der for- 
