Karl Pettersen 
bo 
D 
Hertil kommer endvidere tildels svære masser af diorit 
og gabbro. 
Geologiske bygningsforholde. 
A. Urfjeldet. 
Urfjeldet skyder frem i 2 forskjellige større afdelinger 
nemlig Indlands-graniten og Kyststrøgenes gneis-granit, hvortil 
endvidere som en tredie afdeling komme mindre afdelinger 
af Urfjeld, der stikke frem efter de mellem disse liggende 
strøg. 
I. Indiandsgranit. 
Indlandsgraniten bryder frem efter Torne-træskens øst- 
lige halvdel. Feltets vestrand skjær sig herfra frem i nord- 
lig retning over rigsgrændsen, over det sondenfor Alt-vandet 
liggende Gievne-javre, — videre frem efter Rogskar, der 
østenfor Rokomborre fører fra Gievne-javre til Altvandet. 
De op imod 3000’ (941 m.) o. h. opstigende åsdrag om den 
østlige ende af Leinvandet lige ved rigsgrændsen er op til 
top byggede af indlandsgraniten. Dette betegner den stør- 
ste højde, hvortil indlandsgraniten — efter hvad hidtil vides 
— mnår op efter grændsestrøgene mellem Norge og Sverige 
og antagelig vil den heller ikke på svensk side findes at stige 
op til større højde o. h. Fra Leinvandet til Alt-vandet ud- 
breder granitfeltet sig videre nordover efter de østenfor Kjøl- 
draget liggende fjeldmarker, der her fører over til Dividalen. 
Graniten skyder sig her mod vest ind under Kjøldragets se- 
dimentære dannelser, og dukker frem under disse langt ned 
efter den dybt indskårne Dividal, hvor den indtil 5 kilom. 
ovenfor den omkring 600' (188 m.) højtliggende gård Fri- 
hedsli bygger fjeldgrunden efter dalens dybere liggende ni- 
veauer. Også nedenfor Frihedsli til henimod nedre-fos træ- 
der graniten på forskjellige steder frem i små udskilte par- 
