Den nord-norske fjeldbygning 31 
ven og endvidere langs efter de øvre partier af Nord-Reisen- 
elv. 
I strøgene om Lein-vandet vestover til Røgskar viser 
graniten i regelen rødlig farve. I regelen optræder den ulaget, 
men kan dog på enkelte steder antage en mer eller mindre 
fremtrædende laget struktur. Over Skrabholmen — en liden 
holme, der skyder sig op fra Altvandet omtrent ved granit- 
feltets vestgrændse — viser graniten således en laget struk- 
tur med strøgretning fra omkring nordvestlig til sydostlig i 
vertikal lagstilling. Denne strøgretning falder på det nær- 
meste sammen med Lein-vandets og Alt-vandets langdeakse. 
Af Indlandsgraniten fra disse strøg er en prøve mikro- 
skopisk bleven undersøgt af A. v. Lasaulx og A. Philipson.*) 
Bergarten betegnes som en glimmerfattig mikroklingranit, 
sammensat af orthoklas, mikroklin, plagioklas med rigelig 
kvarts og meget lidet glimmer. Päfaldende er her den rige- 
lig optrædende feltspath med unduløs udslukning, der anta- 
ges at måtte være af sekundær oprindelse og fremkaldt ved 
tryk, idet den oftest træder frem i forening med tydelige 
mekaniske forrykkelser, hvorunder tvillingslamellerne ere bøj- 
ede knækkede og forskudte gjennem spring og rifter. Kvart- 
sen, der er tilstede i rigelig mængde, indeslutter talrige hul- 
rum med bevægelig libelle. Sma kvartskorn findes i stor 
meengde indlejedei orthoklasen og i plagioklasen. Glimmer- 
en, der træder stærkt tilbage i denne indlandsgranit, er grønlig 
og sterkt dikroitisk. Epidot, titanjern og undertiden også 
titanit optræder i forbindelse med glimmeren. Ved den vest- 
lige side af Røgskaret skyder graniten sig ind under lagræk 
ker tilhørende Balsfjordgruppen. Ved det noget vestenfor lig- 
gende Gedeskar, der fra Altvandet ligeunder Rokumborres 
#) Mikroskopische Undersuchung einer Reihe von norwegischen Ge- 
steinen aus der Umgegend von Tromsø. Sitzungsberichten der 
niederr Gesellschaft für Natur und lleiikunde Bonn 1883, 
