32 Karl Pettersen 
østlige afhæng fører over til Gievna-javre, er graniten gan- 
ske tilbagetrængt og fjeldgrunden bygges her fra Alt-vandets 
flade op til skarets kulmination af til Balstjordgruppen hø- 
rende lagrækker 1 svævende til horisontal lagstilling. Der 
er intetsteds aflæst noget tegn tilat graniten her har brudt 
sig frem mellem eller gjennem Balsfjordgruppens lagrækker. 
Fjeldmarkerne, der fra Leinvandet og Altvandet breder 
sig frem nordover mod Dividalen, ere stærkt myrdækkede. 
Hvor fast fjeld stikker frem, bygges fjeldgrunden altid af 
granit. I henhold til privat meddelelse af K. A. Fredholm 
stikker graniten frem ved grændserøs no. 284 og er feltet 
herfra videre at følge langt ind på svensk side. Fra rigs- 
grændsen breder den granitiske undergrund sig nedover til 
Øvre-Fos i Dividalen — 5 kilom. ovenfor Frihedsli — og 
optræder her ikke alene efter den egentlige dalbund men og- 
så op efter de lavere asskraninger på begge sider af elven. 
Graniten overlejes her aflagrækker tilhørende Balsfjordgrup- 
pen under svævende til horisontal lagstilling. I nærheden 
af Øvre-Fos optræder graniten i bænke i veksel med et ej- 
endommeligt konglomerat, som nærmere skal blive omhand- 
let 1 et følgende arsnit. 
Fra Øvre-Fos nedefter dalen forbi Frihedsli og nedef- 
ter mod Nedre-Fos stikker graniten frem på forskjellige ste- 
der i veksel med lagrækker af lerstensdannelser og sorte og 
grønne lerskifere tilhørende Dividalsgruppen. Der er heller 
ikke her gjort nogen aflæsning, der skulde tyde hen på at 
graniten som en yngre eruptiv dannelse skulde have gjennem- 
brudt disse lerstens eller lerskiferdannelser. Graniten afsæt- 
ter intetsteds ramificationer inden disse. Heller ikke har 
der været iagttaget sådanne kontaktmetamorfoser inden ler- 
skiferen, hvor den støder nærmere ind mod graniten, der upå- 
tvivlelig matte have været at påvise, om graniten her hav- 
de været yngre eruptiv. 
Efter disse fra det sammenlmengende granitfelt mere 
