Den nord-norske fjeldbygning 25 
granit, sammensat af orthoklas, mikroklin, plagioklas, kvarts 
i rigelig mængde og meget lidet glimmer. 
På norsk side er indlandsgraniten ikke nogetsteds fun- 
det i nærmere sammenknytning med afdelinger af renere 
gneis. Heller ikke træder sådanne frem således mere i nær- 
heden af granitens grændser, at slutninger deraf kan drages 
om indlandsgranitens relative aldersforhold ligescm for de 
laurentiske gneisdannelser. En nærmere bestemmelse at for- 
holdet i så henseende må være at søge på svensk side. Ind- 
landsgraniten findes her ifølge Hummel i nær tilknytning til 
afdelinger af rødlig gneis, der rimeligvis er af laurentisk al- 
der. Hvorvidt indlandsgraniten imidlertid her skal være at 
sætte som en dannelse ældre end de tilstødende gncisdannel- 
ser, — eller at opføre som led, der med hensyn til alder og 
oprindelse er at indordne under gneisen — eller endelig at 
opstille som en eruptiv dannelse, der har gjennemorudt en 
ældre mere oprindelig gneis-afdeling, — dette er sporgsmäl, 
som for tiden ikke lader sig besvare med nogen mere be- 
stemthed. Hummel holder — som ovenfor nævnt — pa den 
sidste forudsætning og foreløbig kan der vistnok være mest 
grund til at optage denne. 
Sikrere stiller sporgsmälet med hensyn til aldersforhol- 
det sig opad. Som ovenfor påvist er indlandsgrani'en såvel 
efter strøgene om Dividal som efter Reisen-dal ov:rlejet af 
lagrækker tilhørende Dividalsgruppen og Balsfjordgiuppen og 
det under forholde, der med al bestemthed peger hon på at 
indlandsgraniten er ældre end Dividals-gruppen. 
I henhold hertil vil indlandsgraniten således blive at 
tillegge en eruptiv oprindelse af laurentisk eller postlauren- 
tisk alder. Den må dog i ethvert tilfælde være aldre end 
den kambriske tid. | 
Sess 
Som i det forangaende påvist skyder indland«graniten 
